Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden teemat
Opintojaksojen ja -kokonaisuuksien vastuuopettajat ja tenttien vastaanottajat lukuvuonna 2015-2016
SOS6.2.3 Vuorovaikutus, kielellinen toiminta ja kulttuuri: Johanna Ruusuvuori (periodi I), Eero Suoninen (periodit II-IV)
SOS10.1.4 Työelämän vuorovaikutus: Johanna Ruusuvuori (opetus), Tiia Vaajala (kirjatentti alkaen 1.6.2016)
LOGYKYT1 Moniammatillinen vuorovaikutus: Leena Rantala (kirjatentti)
SOS10.10.1 Hyvinvoinnin aatteellista taustaa ja erityiskysymyksiä (essee-suoritukset): Markus Kaakinen
SOP03.1 Palvelut ja hyvinvointivaltion murros: Satu Kalliola
SOP03.2 Kunnalliset toimijat hyvinvointipalvelujen tuottajina ja hallinnonuudistusten kohteena: Ossi Eskelinen
SOP03.3 Toimeentuloturva ja palvelujen liikkuvuus: Satu Kalliola
SOP03.4 Korkeasti koulutettujen sosiaali- ja terveysalan yrittäjyys: Ossi Eskelinen
SOS03.1 Palvelut elämänkaaressa: Ritva Nätkin
SOP03.5 Arviointitutkimus: Ossi Eskelinen
SOP03.6 Toimintatutkimus hyvinvointipalvelujen kehittämisessä: Satu Kalliola
SOS04.1 Lapsuuden ja perheen tutkimuksen ydinkysymyksiä: Katja Repo (sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelma, sosiaalipolitiikka)
SOS04.2 Lapsuuden ja perheen tutkimus traditioina ja käsitteinä: Kirsi Peltonen (psykologian tutkinto-ohjelma)
SOS04.3 Lapsuus- ja perhetutkimuksen nykykeskusteluja: Eija Eronen (PERLA)
SOS04.4 Lapsuuden ja perhe-elämän käytännöt: Tarja Kukkonen (logopedian tutkinto-ohjelma)
SOS05.1 Moniammatilliset johtamisopinnot: Aino Ritala-Koskinen (sosiaalityö) & Ritva Nätkin (sosiaalitieteet slk 2015)
SOS06.1 Muuttoliikkeen tutkimuksen nykykeskustelut: ei järjestetä lkv. 2015-2016, suoritusvaihtoehtona ei kirjatenttiä tai esseetä
SOS6.5.2 Transnationaali antropologia: Susanne Dahlgren
SOS06.2 Monikulttuurisuus: Arvi Pihlman (sp. pihlman.arvi.s (ät) student.uta.fi)
SOS06.3 Politiikantutkimus ja liikkuvuus: Eeva Puumala
SOS06.4 Perhe, sukulaisuus ja kulttuurinen konteksti: Sandra Nasser-El-Dine (sp. nasser.el-dine.sandra.h (ät) student.uta.fi)
SOS09.4 Sukupuolen ja ruumiillisuuden globaalit kysymykset: Marja Vehviläinen
SOS.6.6.3 Nuorisotutkimuksen ajankohtaisia kysymyksiä: Päivi Honkatukia
SOS07.1 Nuorisotyön asiantuntijuuden erityiskysymyksiä
SOS07.2 Nuorisotyön harjoittelu: Miia Lähde
SOS07.3 Erot ja eriarvoisuus nuorten kohtaamisessa
SOS07.4 Nuorisotutkimuksen klassikot: Päivi Honkatukia
SOS07.5 Global Youth Work and Youth Research: Juha Nieminen
SOS08.1 Politiikan ja hallinnan ajankohtaiset kysymykset: Eeva Luhtakallio
SOS08.2 Politiikan ja hallinnan tutkimuksen lähestymistavat: Liisa Häikiö
SOS08.3 Hallinnan ja politiikan käytännöt: kurssin opettaja
SOS09.1 Sukupuolen ja ruumiillisuuden tutkimuksen nykykeskustelut: Päivi Korvajärvi
SOS09.2 Feministisen ajattelun suuntaukset: Päivi Korvajärvi
SOS09.3 Sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus: Päivi Korvajärvi
SOS09.4 Sukupuolen ja ruumiillisuuden globaalit kysymykset: Marja Vehviläinen
SOS09.5 Miehet ja maskuliinisuudet: Hanna Ojala
SOS09.6 Ruumiillisuuden ja sukupuolentutkimuksen alat: kurssin opettaja
SOS10.1 Tieteen- ja teknologiantutkimuksen nykykeskustelut: Oili-Helena Ylijoki (opetus, ei kirjatenttiä)
SOS10.2 Tiede ja teknologia yhteiskunnassa: Turo-Kimmo Lehtonen (kirjatentti), Reetta Muhonen (opetus)
SOS10.3 Tieteen- ja teknologiantutkimuksen teoriat ja käsitteet: Olli Pyyhtinen
SOS10.4 Tieteen ja teknologian historia: Timo Vilén
SOS10.5 Tiede ja teknologia –tutkimusseminaari: Marja Vehviläinen, Virve Peteri, Oili-Helena Ylijoki
SOS10.6 Tieteen- ja teknologiantutkimuksen erityisalat: kurssin opettaja
SOS10.1.1 Työ, hyvinvointi ja perhe: Jouko Nätti
SOS10.1.2 Työelämän valtasuhteet ja sukupuoli: Pasi Pyöriä
SOS10.1.3 Työmarkkinat, työvoiman käyttö ja työllisyysturva: Antti Saloniemi (Porin yksikkö)
SOS10.1.4 Työelämän vuorovaikutus: Johanna Ruusuvuori (opetus), Tiina Mälkiä (kirjatentti)
SOS10.1.5 Työyhteisöjen muutos ja kehittäminen: Sirpa Syvänen (kirjatentti)
SOST10.1 Yhteiskuntateoria: keskeiset käsitteet ja nykyvirtaukset: Olli Pyyhtinen
FILT10 Teoreettisen yhteiskuntatutkimuksen työseminaari: Arto Laitinen
FILA9 Yhteiskuntafilosofia: Arto Laitinen
FILS1E Etiikka ja yhteiskuntafilosofia: Arto Laitinen
SOSM6.4 Feministisen ajattelun traditiot: Päivi Korvajärvi
SOST10.2 Sosiaalipsykologian klassikot (essee): Johanna Ruusuvuori (periodit I-II), Eerika Finell (periodit II-IV)
SOST10.3 Sosiologian klassikot: Harri Melin
SOST10.4 Feministisen ajattelun klassikot: Päivi Korvajärvi
SOST10.5 Sosiaaliantropologian klassikot: Laura Huttunen
POLVOA51 Johdatus politiikan teoriaan: Mikko Lahtinen
POLVOA52 Vanhat ja uudet klassikot: Mikko Lahtinen
Perheen säröt luentokurssi tarkastelee perhettä ja perheiden arkea kipupisteiden ja säröjen näkökulmista. Kurssi tuottaa tietoa perheiden elämäntilanteiden moninaisuudesta ja siitä, kuinka erilaisten kriisien, muutosten ja haasteiden keskellä perhettä ja sen tehtäviä reflektoidaan ja uudelleenmuotoillaan. Kurssilla arvioidaan moniarvoisesti myös yhteiskunnallisten palvelujärjestelmien ja kolmannen sektorin toimijoiden roolia perheenjäsenten tukemisessa ja pohditaan muuttuvien toimintaympäristöjen perhe-elämälle tuottamia haasteita. Kurssilla tarkastellaan päihteiden asemaa perheessä, lasten maahanmuuttajuutta ilman perhettä, äitien vertaistukea haastavissa elämäntilanteissa, avioeroisyyttä, median perheenjäsenten vuorovaikukseen tuottamaa kitkaa, lasten kokemaan perheväkivaltaa, nuoren itsetuhoisuutta perheen huolena, perhevuorovaikutuksen haasteita, perhettä diagnosoinnin kohteena, lapsuutta vankilassa ja sukupolvien välisiä jännitteitä. Kurssi on osa Tampereen yliopiston Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikön lapsuus, perhe ja elämänkulku -teemakokonaisuutta ja Lapsuuden, nuoruuden ja perheen tutkimuskeskus PERLAn toimintaa. Kurssi on avoin kaikille Tampereen yliopiston opiskelijoille.
Ohjelma:
Ke 9.9. Professori Katja Repo (YKY/PERLA): Johdanto
Ke 16.9. Yliopistonlehtori Noora Ellonen (YKY, sosiaalipolitiikka): Väkivalta perheessä
Ke 23.9. Akatemiatutkija Anna-Kaisa Kuusisto-Arponen (JKK, poliittinen maantiede): Myötätunnon politiikka yksintulleiden turvapaikanhakijanuorten tutkimisessa
Ke 30.9. Tutkija Tiina Salmi (HES, hoitotiede): Nuoren itsetuhoisuus perheen huolena
Ke 7.10. Tutkija Petteri Eerola (EDU, varhaiskasvatus): Säröjä isyydessä
Ke 21.10. Yliopistonlehtori Ritva Nätkin (YKY, sosiaalipolitiikka): Sukupolvien välisten suhteiden jännitteet
Ke 28.10. Tutkija Rosi Enroos (YKY, sosiaalityö): Perhe, vanhemmuus ja vankeus
Ke 4.11. Lehtori Tarja Kukkonen (YKY, logopedia): Perhe ja diagnosoinnin ja kuntoutuksen kontekstit
Ke 11.11. Lehtori Tarja Kukkonen (YKY, logopedia): Joustava, muuttuja vai vastentahtoinen sinnittelijä: perheen muuttuvat viestinnälliset roolit ja positiot sairastumisen jälkeen
Ke 18.11. Tutkija Eija Eronen (PERLA, sosiaalipolitiikka): Jaettu äitiys – vertaistukea äiti-lapsiryhmästä
Ke 25.11. Erikoistutkija Kirsimarja Raitasalo (THL): Perheet ja päihteet
Ke 2.12. Yliopistonlehtori Eero Suoninen (YKY, sosiaalipsykologia): ”Ohittava joo” perheenjäsenten välisessä vuorovaikutuksessa
Mahdollisista korvaavuuksista yksittäisiin tutkinto-ohjelmiin tiedotetaan elokuun aikana.
Lapsuus, perhe ja elämänkulku -teemakokonaisuus on avoin kaikille Tampereen yliopiston opiskelijoille.
Kurssilla on kiintiö avoimen yliopiston opiskelijille.
Kurssilla tarkastellaan työelämän vuorovaikutusta sosiaalitieteellisestä näkökulmasta, jossa lähtökohtana on kahden- ja monenkeskisen toiminnan prosessien ymmärtäminen ja kuvaaminen etnometodologisen teorian avulla. Kurssilla opetellaan tunnistamaan ja jäsentämään olennaisissa työelämän toiminnoissa, esimerkiksi jaetussa päätöksenteossa ja työyhteisöjen sosiaalisten suhteiden muodostumisessa vaikuttavia kaikille yhteisiä säännönmukaisia toimintatapoja ja niiden reunaehtoja.
Vuorovaikutusprosesseja tutkitaan mm. seuraavien sisällöllisten teemojen kautta: ammattilaisen ja asiakkaan välinen vuorovaikutus, työyhteisön jäsenten keskinäinen vuorovaikutus ja jaettu päätöksenteko. Teemojen avulla kurssilla tutustutaan yhteistoiminnan taustalla vaikuttaviin tiedollisiin, emotionaalisiin sekä valtasuhteisiin liittyviin oikeuksiin ja velvoitteisiin.
Kurssilla painotetaan teoreettisen, metodisen ja tutkimukseen perustuvan tiedon hyödyllisyyttä ja soveltamismahdollisuuksia käytännön työelämätilanteiden jäsentämisessä, arvioinnissa ja kehittämisessä. Opittua voidaan käyttää hyödyksi esimerkiksi projektien suunnittelussa, muutostilanteissa tai uusien toimintatapojen implementoinnissa.
Kurssin vastuuopettajien lisäksi työelämän vuorovaikutusprosessien tutkimukseen perehtyneet vierailijat esittelevät kurssilla omaa tuoretta tutkimustaan.
Kurssin työtavat: Kurssi toteutetaan monimuoto-opetuksena periodeilla 1 ja 2. Suurin osa kurssista suoritetaan itsenäisesti verkossa tiedonhaku-, luku- ja kirjoitustehtävinä. Lisäksi kurssilla on ryhmätöitä, seminaariopetusta, luentoja ja keskustelutehtäviä. Koko kurssin työmäärä on noin 135 tuntia (5 op), joista luento- ja kontaktiopetuksen osuus on 16 tuntia. Itsenäiseen opiskeluun ja ryhmätöiden tekemiseen on siis syytä varata viikoittain runsaasti aikaa.
Kurssille valitaan enintään 25 tutkinto-opiskelijaa ja 5 avoimen yliopiston opiskelijaa. Etusijalla ovat sosiaalitieteiden pääaineopiskelijat, mutta kurssi on avoin myös muiden tutkinto-ohjelmien opiskelijoille.
Ennen ensimmäistä luentokertaa tehtävät ennakkotehtävät jaetaan Moodlessa 9.9.
Kurssi järjestetään monimuoto-opetuksena:luennot, seminaarityöskentely kontaktiopetuksena ja verkko-opetuksena, itsenäinen työskentely ja ryhmätyöskentely.
Luentoja ja kasvokkaisia seminaaritapaamisia on yhteensä neljä kertaa. Valtaosa kurssin työskentelystä tapahtuu itsenäisesti ja pienryhmissä, joten siihen on syytä varata viikottain runsaasti aikaa. Kurssin työmäärä on yhteensä 135 tuntia (5op).
Sosiologia on teoreettinen tiede. Sosiologiset yhteiskunnallisten ilmiöiden tutkimukset ja tarkastelut pyrkivät toisaalta ilmiöiden pinnan alle, löytämään eri tekijöiden välisiä yhteyksiä, selittämään ja tulkitsemaan. Pelkkä asiantiloja koskeva selvitys, tarkkakaan ei riitä. Toisaalta sosiologisissa tutkimuksissa ja tarkasteluissa pyritään myös ilmiöpinnan yläpuolelle, rakentamaan yleistyksiä, luomaan käsitteitä ja uusia teorioita, joilla on alkuperäistä tarkastelukohdetta laajempi käypyysala. Ilmiöiden pinnan alle ja yläpuolelle päästään erilaisten, lähellä aineistoja liikkuvien sekä kysymyksenasettelultaan että käypyysalaltaan rajattujen tutkimusteorioiden avulla.
Sosiologia on teoreettinen tiede kuitenkin myös yleisemmässä mielessä. Tutkimusteorioita laajemman kysymyksenasettelun ja käypyysalan teorioita on perinteisesti kutsuttu yhteiskuntateorioiksi. Ne hahmottelevat vastauksia yleisen tason kysymyksiin, kuten miten yhteiskunta, kulttuuri ja sosiaalinen konstituoituvat. Yhteiskuntateoriat ja tutkimusteoriat liittyvät myös yhteen: yhteiskuntateoriat pohjautuvat aina joiltain osin tutkimusteorioihin ja empiirisen tutkimuksen tuloksiin – niitä voi tulkita jopa tutkimusteorioiden ja tutkimustulosten johdonmukaisiksi yleistyksiksi. Toisaalta yhteiskuntateoriat tarjoavat käsitteellisen viitekehyksen, teoreettisesti perustellun selkänojan, johon tutkimusteoriat voivat tukeutua.
Luentosarja on johdatus sosiologiseen yhteiskuntateoriaan. Lähtökohtana on yleinen teoria laajan kysymyksenasettelun ja käypyysalueen teoriana. Yleisestä teoriasta paikannetaan kaksi toisistaan poikkeavaa lähestymistapaa sosiaali- ja yhteiskuntateoreettinen. Sosiaaliteoriat ovat ensisijaisesti sosiaalisuuden ja sosiaalisen konstituoitumisen teorioita, yhteiskuntateoriat puolestaan yhteiskunnan konstituution teorioita. Luentosarja jakautuu tästä näkökulmasta kahteen osioon, joista ensimmäisessä käsitellään ensisijaisesti sosiaaliteoreettisiin kysymyksenasetteluihin vastausta hakevia teorioita ja jälkimmäisessä yhteiskunnan konstituutiota tarkastelevia teorioita. Lopuksi valotetaan myös sosiologisia, aikakautemme luonnetta ja sen erityispiirteitä tavoittelevia aikalaisdiagnooseja.
16.9. Johdanto: yleinen teoria sosiaali- ja yhteiskuntateoriana
23.9. Amerikkalainen pragmatismi: toiminta ensin
30.9. Berger & Luckmann: suuri institutionalisoitumiskertomus
(7.10. ei luentoa)
14.10. Mikrososiologia: vuorovaikutus kohteena ja lähtökohtana
21.10. Latour: empiirinen aktualismi ja verkostonäkökulma
28.10. Parsons: toiminnan yksiköstä ”taistelulaivayhteiskuntaan”
4.11. Habermas: systeemin asiapakot ja elämismaailman mielipiteenmuodostus
11.11. Luhmann: systeemiteoria ja systeemiteoreettinen metodologia
18.11. Aikalaisdiagnoosit: riskiyhteiskunta ja refleksiivinen modernisaatio
25.11. Kertaus
Luentokuulustelut: 2.12. ja 9.12.
George Herbert Mead, jota on kutsuttu mm. pasifistiksi, (eko)feministiksi, sosiologiksi, evolutionistiksi, pragmatistiksi, filosofiksi, neurotieteilijäksi ja sotaintoilijaksi, on myös tullut kuuluisaksi sosiaalipsykologian klassikkona. Miksi ihmeessä? Oletko itse koskaan lukenut Meadia ja selvittänyt mistä oikein on kyse ja mitä tämän klassikon ajattelulla oikein voisi tehdä? Millaisia aineksia Meadiltä voisi saada minuuden, intersubjektiivisuuden, toiminnan, tietoisuuden ja yksilön kulttuurisuuden tutkimiseksi?
Tässä lukuseminaarissa keskustellaan Meadin klassikkokirjan Mind, Self & Society sisällöstä. Seminaarin tukena käytetään myös muita Meadin alkuperäistekstejä, tuoreita Mead-kommentaareja sekä esimerkkejä siitä, mitä Meadin teorioilla empiirisesti voisi tehdä - vaikkei meadiläistä tutkimusta erään tunnetun väitteen mukaan voi edes empiirisesti tehdä.
Seminaarin otetaan 15 opiskelijaa. Etusijalla ovat sosiaalipsykologian maisterivaiheen opiskelijat.
Opetustila: LINNA 5014
Kurssin järjestäjä on sukupuolentutkimuksen HILMA-verkosto.
Verkkokurssilla tutustutaan feministisen ajattelun historiaan klassikon asemaan nousseiden avaintekstien välityksellä ja sen tavoitteena on feministisen ajattelun historian ja klassikkotekstien perustuntemus. Kurssi kattaa tekstejä ja ajattelijoita 1790-luvulta 1970-luvulle. Kurssi perehdyttää eri aikakausien feministisiin teemoihin, käsitteisiin ja kysymyksiin ja asettaa ne yhteiskunnalliseen ja aatehistorialliseen kontekstiinsa. Kurssi auttaa ymmärtämään feministisen ajattelun kehittymiseen liittyviä jatkumoita ja katkoksia sekä katsomaan nykyfeminismiä uusin silmin. Kurssin oppimateriaalina toimivat katkelmat kurssilla käsiteltävistä klassikkoteksteistä sekä lyhyet opettajan kirjoittamat ‘luennot,’ jotka sijoittavat käsiteltävät tekstit kontekstiinsa.
Kurssi toteutetaan verkkotyöskentelynä Moodle-alustalla. Kurssi suoritetaan lukemalla ennalta sovitut tekstit (saatavana PDF tiedostoina tai linkkeinä), pienillä kirjoitustehtävillä, sekä osallistumalla aktiivisesti verkkokeskusteluun.
Haku kurssille e-lomakkeella, joka löytyy Hilma-verkoston sivuilta:
Program:
9.9, The introduction by the editor (G. Roth)
23.9, ss. 3-62 (I)
3-31 Milka Hanhela
31-62 Juho Karvinen,
7.10, ss. 63 - 111 (II)
63-90 Jaakko Reinikainen
90-111 Liban Sheikh
21.10 ss. 112-162 (II)
112-130 Viljami Hukka,
130-162 Martin Mainka
4.11, ss. 163-211 (II)
163-184 Kalle Virtanen
184-211 Juho Rantala
18.11 ss. 212 - 255 (III)
212-231 Miikaeli Kylä-Laaso
231-255 Lisa Lorenz
2.12, ss. 256 – 301 (III)
256-284 Marjukka Monni
284-301 Paula Rauhala
16.12 ss. 302 – 310 (IV)
302-310 Petro Leinonen
For 3 credits:
5 min presentation;
5-7 page summary of the 310 pages (ca. 1 page per meeting);
email to arto.laitinen@uta.fi by 16.12
for 5 credits,… (read + write an essay; negotiated with teachers)
for 7 credits, …. (read + write an essay; negotiated with teachers)
Meetings start at 16.00; be there 15.55 to get in from the main door.
Kurssin Moodle -alusta on avattu ja on avoinna 6.3.2016 asti. Suoritusohjeet löytyvät Moodlesta. Kurssiavaimen saa ilmoittautumalla sähköpostilla opettajalla (satu.kalliola@uta.fi)
Kurssin Moodle -alusta on avattu ja on avoinna 6.3.2016 asti. Suoritusohjeet löytyvät Moodlesta. Kurssiavaimen saa ilmoittautumalla sähköpostilla opettajalle satu.kalliola@uta.fi
Suoritetaan kurssikirjallisuuteen perustuvilla tehtävillä, jotka jätetään opintojaksoa varten avattavalle Moodle-alustalle TAI esseellä TAI sähköisellä tentillä.
Opiskelumuodot:
Luennot, ryhmätyöt ja lyhyt essee
Suoritusmuoto:
Opiskelija osallistuu kurssin luennoille, ryhmätyöskentelyyn sekä ryhmässä tehtävän esityksen valmisteluun + esittämiseen. Tämän lisäksi on lyhyt kirjallinen työ.
Kurssin teemoja:
Hyvinvointi, universalismi, perhepolitiikka, markkinoistuminen, tasa-arvopolitiikka, talous, työpolitiikka, vanhuspolitiikka, ympäristöpolitiikka
Kurssilla syvennytään sosiaalipolitiikan eri osa-alueisiin, jotka ylläpitävät ja lisäävät hyvinvointia. Lisäksi pohditaan sosiaalipolitiikkaa kokonaisuuteena, sen roolia yhteiskunnassa ja sen suhdetta muihin yhteiskunnan osa-alueisiin. Aktiivisella pohdiskelulla kokonaisuudesta pyritään välttämään se, etteivät käsiteltävät osa-alueet vaikuttaisi toisistaan irrallisilta. Pauli Niemelän toimittama kirja ”Hyvinvoinnin politiikat” toimii kurssin pääasiallisena taustalukemistona. Kurssin ensimmäisen puoliskon luennot käsittelevät Niemelän kirjassakin käsiteltyjä teemoja. Lisäksi opiskelijoiden ryhmätöiden aiheet valikoidaan kirjassa käsiteltyihin teemoihin nojaten. Edelleen kurssin lopuksi palautettavan lyhyen esseen suositellaan keskustelevan jonkun kirjan luvun kanssa.
2. vuoden opiskelijoille.
Tiistaisin klo 10-12 (max 35 opisk.)
Kurssille voidaan ottaa enintään 15 opiskelijaa. Luennot pidetään maanantaisin klo 12-14 ja keskiviikkoisin klo 12-15. Kurssi järjestetään yhteistyössä Helsingin yliopiston kanssa, osa opetuksesta videoidaan Helsingistä. Osa luennoista pidetään englanniksi.
Kokonaisuuteen otetaan yhteensä 15 opiskelijaa, jotka suorittavat molemmat kurssit. Kurssi on tarkoitettu ensisijaisesti sosiaalipsykologiaan suuntautuville maisterivaiheen opiskelijoille. Jos kurssille mahtuu, mukaan voidaan ottaa myös muita kuin sosiaalitieteiden maisterivaiheen opiskelijoita (esim. terveystieteet).
Oppimismenetelmät: Kutakin kurssikertaa varten opiskelijat lukevat tieteellisiä artikkeleita ja lukuja, joista keskustellaan lähiopetuksessa. Lähiopetuksessa myös pidetään kirjallisuutta taustoittavia luentoja. Lopuksi opiskelijat laativat pienryhmissä minitutkimussuunnitelman, joissa sovelletaan jotakin opittua teoriaa käytännön caseen. Itsenäiseen työskentelyyn (kirjallisuuden lukemiseen) on hyvä varata n. 5-10 tuntia viikoittain.
Toteutus: opetus toteutetaan ma ja ke klo 12-14 ma 7.9.-ke 14.10.
Arviointi: Oppimispäiväkirjat ja oppimisreflektioessee, minitutkimussuunnitelma, tuntiaktiivisuus.
Opettaja: VTT Nelli Hankonen & PhD Keegan Knittle (luennoi 4 opetuskertaa Helsingin yliopistosta etäyhteydellä). Huom. Tutkijatohtori Knittlen osuudet opetuksesta ja hänen ohjaamansa keskustelut englanniksi. Valtaosa kirjallisuudesta englanniksi.
Korvaavuus: SOS10.10.1 (Hyvinvointi-teema)
Osallistumisen edellytys: Aineopinnot suoritettu
Huom. Koska kurssi korvaa 5 op (1 op=n. 27 työtuntia), opiskelijoiden toivotaan varaavan riittävä määrä tunteja kalenteristaan kurssin suorittamiseen: lähiopetuksen osuus on 24 h, joten itsenäisen työskentelyn osuus (pienryhmässä ja yksin) on keskimäärin yhteensä noin 100 tuntia - riippuen mm. yksilöllisestä tekstien lukemisnopeudesta.
Kurssille osallistuvien toivotaan jatkavan 2. opetusperiodissa järjestettävällä "SOSM5.1 Hyvinvointiin vaikuttaminen: Interventiot" -menetelmäkurssilla. Huom! Tähän opintojaksoon liittyvät essee-suoritukset ottaa vastaan Markus Kaakinen.
Seminaari kokoontuu lukuvuoden aikana neljä kertaa. Kokoontumiset ovat perjantaisin klo 10 - 16
9.10. 2015 Linna 5014 Toimijaksi kasva(tta)minen ohjelmoidussa yhteiskunnassa vetäjinä Minna Saariketo ja Seija Ridell
10:00-11:30
Mikko Meriläinen, Helsingin yliopisto (kasvatustiede): Pelikasvatus
Juho Karvinen, Tampereen yliopisto (pelitutkimus): Ongelmapelaaminen, moraalipuhe ja digitaalisten pelien kotoutuminen
12:30–15.45
Anna-Marie Tuikka, Turun yliopisto (tietojärjestelmätiede): Kehitysvammaisten lasten vanhempien osallistaminen sähköisten hyvinvointipalvelujen suunnitteluun
Niina Uusitalo, Tampereen yliopisto (CMT, mediakasvatus): Medialukutaidot hallinnan muodostelmissa
Tomi Dufva, Aalto-yliopisto (kuvataidekasvatus): Koodin metaforat -Ohjelmoinnin opetuksen ja merkityksen tarkastelua eri perspektiiveistä
Minna Saariketo, Tampereen yliopisto (CMT, mediatutkimus): Koodauksesta kansalaistaito? Koodaustaidon julkinen määrittely yhteiskunnallisena kamppailuna
27.11.2015 Tila, teknologia, valta, Linna 5014
10.15-15
Turo-Kimmo Lehtonen & Olli Pyyhtinen (YKY, sosiologia): Jätteiden vallassa
Jenni Partanen (TTY): Kompleksisuus ja kaupunkisuunnittelun ideaalit
Virve Peteri (YKY, sosiologia): Jälkiteollinen toimistotila
Esa Sirkkunen (CMT): Kytkettynä verkkoon. Otteita rakenteiden ja toiminnan dynamiikasta internettutkimuksessa
5.2.2016 Tieteentutkimus, tieteen- ja teknologianhistoria, Linna 5014
10.15-12
Inari Aaltojärvi (TTY): Sosiologina monitieteisessä, ruokavalintoja tutkivassa tutkimusryhmässä
Marianne Lempinen (TY) The challenge of interdisciplinary communication in academic institutions (peruuntui)
13.00-15.45
Pia Vuolanto (TaY, Tasti) & Anne Laiho (TY, kasvatustieteet): Rajat terveystieteiden ja yhteiskuntatieteiden välillä: esimerkkinä hoitotiede ja sukupuolentutkimus
Janne Korhonen (Aalto) Kuinka teknologia rajaa käsityksemme mahdollisuuksista, ja kuinka mahdollisuudet rajaavat käsitystämme teknologioista
Petri Paju (TY) Tampereen teknillinen seura kaupungin neuvonantajana, verkoston punojana ja tekniikan levittäjänä
22.4.2016 Lisääntyminen, tiede, teknologia, Linna 5014. Riikka Homanen koordinoi
Kieli: englanti
10.15-12
YKY:n vieraileva professori Christabelle Sethna, Ottawan Yliopisto (Gender Studies ja Faculty of Health Sciences): Low technologies in the history of abortion
Sari Irni, Turun yliopisto (sukupuolentutkimus, tutkijakollegium): Therapeutic amenorrhea for disabled women in the 1960s Finland and onwards
13-16
Tiia Sudenkaarne, Turun yliopisto (Filosofia): Under Construction: Queer Bioethical Inquiries into Finnish Reproduction and Family Politics
Susanna Mikkola, Tampereen yliopisto (sosiologia): Fertility tourism - how do people make the choices?
Kaisa Kivipuro, Helsingin yliopisto (sosiologia): Gestational surrogacy and boundaries of normal parenthood
Opinnäytetyön tekijät voivat perehtyä tutkimusalaan osallistumalla seminaariin ja laatimalla siitä esseen tai oppimispäiväkirjan ja myös esitellä seminaarissa omaa tutkimustaan. Tapaamisiin valmistaudutaan lukemalla esittäjien paperit ja miettimällä kysymyksiä jokaiselle esittäjälle.
Perheen säröt luentokurssi tarkastelee perhettä ja perheiden arkea kipupisteiden ja säröjen näkökulmista. Kurssi tuottaa tietoa perheiden elämäntilanteiden moninaisuudesta ja siitä, kuinka erilaisten kriisien, muutosten ja haasteiden keskellä perhettä ja sen tehtäviä reflektoidaan ja uudelleenmuotoillaan. Kurssilla arvioidaan moniarvoisesti myös yhteiskunnallisten palvelujärjestelmien ja kolmannen sektorin toimijoiden roolia perheenjäsenten tukemisessa ja pohditaan muuttuvien toimintaympäristöjen perhe-elämälle tuottamia haasteita. Kurssilla tarkastellaan päihteiden asemaa perheessä, lasten maahanmuuttajuutta ilman perhettä, äitien vertaistukea haastavissa elämäntilanteissa, avioeroisyyttä, median perheenjäsenten vuorovaikukseen tuottamaa kitkaa, lasten kokemaan perheväkivaltaa, nuoren itsetuhoisuutta perheen huolena, perhevuorovaikutuksen haasteita, perhettä diagnosoinnin kohteena, lapsuutta vankilassa ja sukupolvien välisiä jännitteitä. Kurssi on osa Tampereen yliopiston Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikön lapsuus, perhe ja elämänkulku -teemakokonaisuutta ja Lapsuuden, nuoruuden ja perheen tutkimuskeskus PERLAn toimintaa. Kurssi on avoin kaikille Tampereen yliopiston opiskelijoille.
Ohjelma:
Ke 9.9. Professori Katja Repo (YKY/PERLA): Johdanto
Ke 16.9. Yliopistonlehtori Noora Ellonen (YKY, sosiaalipolitiikka): Väkivalta perheessä
Ke 23.9. Akatemiatutkija Anna-Kaisa Kuusisto-Arponen (JKK, poliittinen maantiede): Myötätunnon politiikka yksintulleiden turvapaikanhakijanuorten tutkimisessa
Ke 30.9. Tutkija Tiina Salmi (HES, hoitotiede): Nuoren itsetuhoisuus perheen huolena
Ke 7.10. Tutkija Petteri Eerola (EDU, varhaiskasvatus): Säröjä isyydessä
Ke 21.10. Yliopistonlehtori Ritva Nätkin (YKY, sosiaalipolitiikka): Sukupolvien välisten suhteiden jännitteet
Ke 28.10. Tutkija Rosi Enroos (YKY, sosiaalityö): Perhe, vanhemmuus ja vankeus
Ke 4.11. Lehtori Tarja Kukkonen (YKY, logopedia): Perhe ja diagnosoinnin ja kuntoutuksen kontekstit
Ke 11.11. Lehtori Tarja Kukkonen (YKY, logopedia): Joustava, muuttuja vai vastentahtoinen sinnittelijä: perheen muuttuvat viestinnälliset roolit ja positiot sairastumisen jälkeen
Ke 18.11. Tutkija Eija Eronen (PERLA, sosiaalipolitiikka): Jaettu äitiys – vertaistukea äiti-lapsiryhmästä
Ke 25.11. Erikoistutkija Kirsimarja Raitasalo (THL): Perheet ja päihteet
Ke 2.12. Yliopistonlehtori Eero Suoninen (YKY, sosiaalipsykologia): ”Ohittava joo” perheenjäsenten välisessä vuorovaikutuksessa
Mahdollisista korvaavuuksista yksittäisiin tutkinto-ohjelmiin tiedotetaan elokuun aikana.
Lapsuus, perhe ja elämänkulku -teemakokonaisuus on avoin kaikille Tampereen yliopiston opiskelijoille.
Kurssilla on kiintiö avoimen yliopiston opiskelijille.
PERLA toteuttaa lapsuuden, nuoruuden ja perheen teemoja käsittelevän monitieteisen ja kaikille avoimen tutkimusseminaarin. Seminaari tukee lapsuuden, nuoruuden ja perheen tutkimuksen kysymyksiä tarkastelevien tutkimuspapereiden edistymistä kollegiaalisen keskustelun ja rakentavan palautteen avulla. Käsiteltävät paperit voivat olla tutkimussuunnitelmia, väitöskirjan lukuja, artikkelikäsikirjoituksia tai muita työn alla olevia tutkimuspapereita. Seminaarissa voi myös esitellä uusia tutkimushankkeita ja julkaisuja.
Seminaari kokoontuu perjantaisin klo 12-14 Tampereen yliopiston Linna-rakennuksen 5. kerroksen kokoushuoneessa 5101.Seminaarin toiminta organisoidaan teemojen kautta. Kutakin tapaamiskertaa varten sovitaan teema, johon seminaarissa pidetyt esitykset kytkeytyvät (esim. lapset ja ansiotyö jne.). Seminaarin vetäjinä toimivat Päivi Honkatukia, Ritva Nätkin ja Katja Repo. Koordinaattorina toimii tutkija Eija Eronen. Käsiteltävät paperit löytyvät moodlesta esitysviikon maanantaina. Jos haluat liittyä seminaarin moodlealustalle, laita yhteystietosi s-postiin perla@uta.fi
Seminaari on avoin ja sinne ovat tervetulleita kaikki lapsuuden, nuoruuden ja perheen teemoista kiinnostuneet − opiskelijoista tutkijoihin ja opettajiin.
Jatko-opiskelijat saavat seminaarista opintopisteitä sopimuksen mukaan. Jatko-opiskelijat ja pro gradu -tutkielmaa tekevät opiskelijat voivat erillisen sopimuksen mukaan suorittaa lukuvuoden kestävän seminaarin myös osana Lapsuus, perhe ja elämänkulku-teemakokonaisuutta tai opinnäytetyötä tukevina opintoina.
OHJELMA KEVÄT 2016
26.2 klo 12–14, Linna 5101: KONFLIKTIT JA NEUVOTTELUT LASTEN JA NUORTEN ARJESSA
12.15–13.00 Katri Tukiainen: Lapsisotilaana Itä-Kongossa – ikuisuusongelmako?
13.00–13.45 Marja Peltola: Sukupolvien väliset neuvottelut nuorten seurustelusuhteista monikulttuurisessa Suomessa
11.3. klo 10.30-14.00, Linna 5014:SEMINAARI VAMMAISTEN LASTEN PERHEIDEN ARJESTA JA AMMATILLISESTA KOHTAAMISESTA
Seminaari toteutetaan yhteistyössä Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiön (VAMLAS) ja Tilan ja poliittisen toimijuuden tutkimusryhmän (SPARG) kanssa.
10.30–10.35 Katja Repo: Tilaisuuden avaus
10.35–11.30 Larissa Franz-Koivisto: Vammaisen maahanmuuttajataustaisen lapsen ja hänen perheensä kotouttamisen tuki
11.30–12.00 Tarja Keltto: Kiikku® - vauvaperhetyömenetelmän esittely
12.00–12.30 Kahvitarjoilu
12.30–14.00 Kirsi Pauliina Kallio: Myönteinen tunnistaminen ammatillisissa käytännöissä
Kahvitarjoilun vuoksi pyydämme ilmoittautumista oheisella e-lomakkeella 7.3.2016 mennessä:
https://elomake3.uta.fi/lomakkeet/14366/lomake.html
6.4. klo 9.30-12.30 An open research seminar on young people, networks and transitions, University of Tampere, Main building C 8
9.30–10.20 Ewa Krzaklewska (Jagiellonian University in Krakow, Poland): When did I become adult? Young Poles' biographical accounts on transitions to adulthood
10.20–11.10 Aurélie Mary (University of Tampere): Cooperation between youth researchers and youth workers to ease the school-to-work process
11.10–12.00 Lina Van Aerschot (University of Tampere): Social networks as a means for inclusion for young people in a segregated neighborhood
12.00–12.30 Päivi Honkatukia & Arseniy Svyvarenko (University of Tampere): Digital Youth in the Media City. Conducting Urban Ethnography in the Streets and Stations of Helsinki and St Petersburg
Opiskelija tutustuu etnisyyden, 'rodun' ja rasismin sekä kulttuurin ja monikulttuurisuuden käsitteellistämiseen ja käsitteellistämisen perinteisiin. Aihetta tarkastellaan sekä teoreettisesti että empiiristen esimerkkien valossa. Kurssi rakentuu sekä johdantoluennoista että kirjalliseen materiaaliin perehtymisestä ja seminaarityöskentelystä.
Kurssilla tarkastellaan työelämän vuorovaikutusta sosiaalitieteellisestä näkökulmasta, jossa lähtökohtana on kahden- ja monenkeskisen toiminnan prosessien ymmärtäminen ja kuvaaminen etnometodologisen teorian avulla. Kurssilla opetellaan tunnistamaan ja jäsentämään olennaisissa työelämän toiminnoissa, esimerkiksi jaetussa päätöksenteossa ja työyhteisöjen sosiaalisten suhteiden muodostumisessa vaikuttavia kaikille yhteisiä säännönmukaisia toimintatapoja ja niiden reunaehtoja.
Vuorovaikutusprosesseja tutkitaan mm. seuraavien sisällöllisten teemojen kautta: ammattilaisen ja asiakkaan välinen vuorovaikutus, työyhteisön jäsenten keskinäinen vuorovaikutus ja jaettu päätöksenteko. Teemojen avulla kurssilla tutustutaan yhteistoiminnan taustalla vaikuttaviin tiedollisiin, emotionaalisiin sekä valtasuhteisiin liittyviin oikeuksiin ja velvoitteisiin.
Kurssilla painotetaan teoreettisen, metodisen ja tutkimukseen perustuvan tiedon hyödyllisyyttä ja soveltamismahdollisuuksia käytännön työelämätilanteiden jäsentämisessä, arvioinnissa ja kehittämisessä. Opittua voidaan käyttää hyödyksi esimerkiksi projektien suunnittelussa, muutostilanteissa tai uusien toimintatapojen implementoinnissa.
Kurssin vastuuopettajien lisäksi työelämän vuorovaikutusprosessien tutkimukseen perehtyneet vierailijat esittelevät kurssilla omaa tuoretta tutkimustaan.
Kurssin työtavat: Kurssi toteutetaan monimuoto-opetuksena periodeilla 1 ja 2. Suurin osa kurssista suoritetaan itsenäisesti verkossa tiedonhaku-, luku- ja kirjoitustehtävinä. Lisäksi kurssilla on ryhmätöitä, seminaariopetusta, luentoja ja keskustelutehtäviä. Koko kurssin työmäärä on noin 135 tuntia (5 op), joista luento- ja kontaktiopetuksen osuus on 16 tuntia. Itsenäiseen opiskeluun ja ryhmätöiden tekemiseen on siis syytä varata viikoittain runsaasti aikaa.
Kurssille valitaan enintään 25 tutkinto-opiskelijaa ja 5 avoimen yliopiston opiskelijaa. Etusijalla ovat sosiaalitieteiden pääaineopiskelijat, mutta kurssi on avoin myös muiden tutkinto-ohjelmien opiskelijoille.
Ennen ensimmäistä luentokertaa tehtävät ennakkotehtävät jaetaan Moodlessa 9.9.
Kurssi järjestetään monimuoto-opetuksena:luennot, seminaarityöskentely kontaktiopetuksena ja verkko-opetuksena, itsenäinen työskentely ja ryhmätyöskentely.
Luentoja ja kasvokkaisia seminaaritapaamisia on yhteensä neljä kertaa. Valtaosa kurssin työskentelystä tapahtuu itsenäisesti ja pienryhmissä, joten siihen on syytä varata viikottain runsaasti aikaa. Kurssin työmäärä on yhteensä 135 tuntia (5op).
Kurssilla käsittelemme työn ja hyvinvoinnin tutkimuksen ajankohtaisia ilmiöitä: mittaamista, hyvinvointia työssä, työhön sitoutumista, työaikoja, työn ja perheen kytköksiä, työn epävarmuutta ja prekarisaatiota sekä ikäsyrjintää.
Perehdymme kysymysten teoreettisiin taustoihin ja tutkimustietoon. Samalla opiskelemme määrällisiä monimuuttujamenetelmiä ja SPSS -ohjelman käyttöä tilastollisessa tutkimuksessa. Kutakin teemaa analysoidaan eurooppalaisella työoloaineistolla.
Kurssin tavoitteena on vahvistaa monimuuttujamenetelmiin liittyvien perusteiden osaamista ja etenkin määrällisten tulosten tulkintaa, sekä tutustua vertailevaan työelämäntutkimukseen.
Kurssilla on 8 opetuskertaa, jotka sisältävät temaattisen luennon, opetusta määrällisistä menetelmistä sekä käytännön harjoituksia SPSS-ohjelmalla. Käsiteltäviä menetelmiä ovat muun muassa lineaarinen ja logistinen regressioanalyysi sekä kovarianssianalyysi. Opiskelijat tekevät myös maaryhmittäin jaetuissa pienryhmissä harjoitustehtäviä opeteltavista menetelmistä sekä maaryhmittäiset loppuseminaariesitykset.
Ennen kurssin aloituskertaa luetaan vertailevan tutkimuksen tematiikkaan johdatteleva artikkeli, joka jaetaan sähköisesti kurssille valituille ilmoittautumisajan päätyttyä.
Aineistona käytämme laajaa eurooppalaista työoloaineistoa (EWCS) vuodelta 2010, lue lisää http://www.eurofound.europa.eu/surveys/ewcs/2010/index.htm. Kurssin aineistoa ja menetelmiä voi käyttää myös kvantitatiivisten opinnäytetöiden tekemiseen. Lisäksi kurssilla kartutetaan yhteiskuntatieteilijän työllistymisen kannalta tärkeää kvantitatiivisen analyysien osaamista.
Kurssille osallistujilla kannattaa olla SPSS:n perustaidot kuvailevista menetelmistä, kuten jakaumista, muuttujamuunnoksista ja ristiintaulukoinnista. Ensimmäisellä kerralla muistuttelemme kuitenkin näitä kuvailevia menetelmiä. Kurssin ideana on perehtyä tarkemmin monimuuttujamenetelmiin ja syventää opiskelijoiden osaamista määrällisissä menetelmissä.
KURSSIN OHJELMA:
20.10. Teema: kurssikäytännöt, työhön sitoutuminen; menetelmä: kuvailevien menetelmien kertausta (Katri-Maria Järvinen, Tiina Saari)
27.10. Teema: hyvinvoinnin mittaaminen ja kvantitatiiviset menetelmät; menetelmä: faktorianalyysi (Katri-Maria Järvinen)
3.11. Teema: ikäsyrjintä; menetelmä: logistinen regressioanalyysi (Niina Viitasalo)
10.11. Teema: työ ja perhe; menetelmä: varianssianalyysi (Miia Ojanen)
17.11. Teema: työajat; menetelmä: lineaarinen regressioanalyysi (Jouko Nätti)
24.11. Teema: Mikä tekee prekaarin?; menetelmä: varianssianalyysi II (Satu Ojala)
1.12. Teema: vertaileva tutkimus; menetelmä: seminaariesitysten tekemistä (Jouko Nätti)
8.12. Loppuseminaari (paikalla kaikki opettajat)
Jos ilmoittautuneita on enemmän kuin kurssilla paikkoja, valitaan kurssille ensisijaisesti sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelman ja työn ja hyvinvoinnin maisteriohjelman opiskelijoita.
Jos ilmoittautuneita on enemmän kuin kurssilla paikkoja, valitaan kurssille ensisijaisesti sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelman ja työn ja hyvinvoinnin maisteriohjelman opiskelijoita.
Ilmoittautuminen Nettiopsun kautta ajalla 1.9.-30.9.2015 tutkinto-opiskelijoille. Opintojaksolle otetaan ilmoittautumispäivän perusteella Porista ja Tampereelta molemmista 10 tutkinto-opiskelijaa.
Osallistuminen opetukseen (verkko-opetus), essee/ päiväkirja ja kirjallisuuskohdan 1 suorittaminen tentillä. Luennot ovat katsottavissa moodlealueen kautta 1.11.2015 alkaen. Opetukseen hyväksytyille tiedotetaan tarkemmat opiskelukäytännöt lokakuun 2015 alkupuolella. Katso opintojakson suoritusvaihtoehdot opinto-oppaasta https://www10.uta.fi/opas/opintojakso.htm?rid=11896&idx=1&uiLang=fi&lang=fi&lvv=2015.
Opintojaksolle ilmoittautuminen Nettiopsun kautta ajalla 1.9.-30.9.2015 tutkinto-opiskelijoille. Opintojaksolle otetaan ilmoittautumispäivän perusteella Porista 5 ja Tampereelta 10 tutkinto-opiskelijaa.
Luennot ovat katsottavissa moodlealueen kautta 1.11.2015 alkaen. Opetukseen hyväksytyille tiedotetaan tarkemmat opiskelukäytännöt (luennot ja harjoitukset) lokakuun 2015 alkupuolella. Katso jakson suoritusvaihtoehdot opinto-oppaasta https://www10.uta.fi/opas/opintojakso.htm?rid=12180&idx=0&uiLang=fi&lang=fi&lvv=2015
Suoritusvaihtoehdoilla 2 tai 3 suorittavien tulee ilmoittautua harjoituksiin Ossi Eskeliselle (ossi.eskelinen@uta.fi). Häneltä saa tarkemmat ohjeet harjoituksiin osallistumiseen.
Harjoitukset (4 t/ryhmä)kontaktiopetuksena Porin kampuksella. Ajankohta ilmoitetaan myöhemmin.
2. vaihtoehto
II periodi
Tallennettujen luentojen ja harjoitustehtävien toimeksiannon seuraaminen moodlealueella. Harjoitustehtävien palautus (ajankohta ilmoitetaan toimeksiannon yhteydessä).
Luennot 14-16, Linna 5026
19.10. Reetta Muhonen: Johdatus luentosarjaan: Tiede ja teknologia yhteiskunnassa
26.10. Oili-Helena Ylijoki: Tiede kulttuurina ja käytäntöinä
2.11. Erkki Kaukonen: Tutkimusjärjestelmän ja tiedepolitiikan kehitys
9.11. Virve Peteri: Teknologia yhteiskunnan muokkaamana ja muokkaajana
16.11. Pia Vuolanto: Tieteen rajanvetokysymykset
23.11. Pia Vuolanto: Feministisen tieteentutkimuksen perusteet
30.11. Mika Kautonen ja Mika Raunio: Innovaatiojärjestelmien tutkimus ja innovaatiopolitiikka
7.12. Reetta Muhonen: Tutkimuksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus
Kurssi on tarkoitettu opiskelijoille, jotka kandidaatti- tai maisteriopinnoissaan aikovat keskittyä feministiseen työelämäntutkimukseen. Kurssilla perehdytään lukemistojen, luentojen, keskustelujen ja tehtävien avulla tapoihin, joilla sukupuoli, ruumiillisuus ja seksuaalisuus muokkaavat työtä ja työntekijää.
Jokaista kurssikertaa varten opiskelija lukee perusteellisesti kaksi artikkelia, joista hän laatii etukäteen kaksi kysymystä kaksi päivää ennen kutakin kurssikertaa (siis tiistaisin). Artikkelit käsittelevät muun muassa emotionaalista työtä, esteettistä työtä, affekteja työssä, sukupuolistuneita ja seksualisoituneita työnteon vaatimuksia, nykytyön ruumiillisuutta, talouden sukupuolittuneisuutta, suhdetta kiintiöihin, yrittäjyyttä sekä työn ja muun arkielämän sovittamista yhteen.
Kurssikerrat rakentuvat opiskelijoiden kysymyksille ja opettajien pienoisluennoille. Lisäksi opiskelijat kirjoittavat empiiristä aineistoa sisältävän harjoitustyön, jonka tarkan aiheen kukin opiskelija valitsee kurssin kuluessa mielenkiintonsa mukaan. Harjoitustyö jätetään opettajille 20.1.2016 mennessä.
Kurssille otetaan ilmoittautumisjärjestyksessä 20 opiskelijaa. Kurssi edellyttää aktiivista työskentelyä. Lisäksi ryhmän ensimmäiseen tapaamiseen on osallistuttava. Jos ei tuolloin ole paikalla, siirretään opintopaikka jonossa seuraavana olevalle opiskelijalle.
Opettajat: Päivi Korvajärvi ja Hanna-Mari Ikonen
Kokoontumiskerrat:
22.10. Kurssin tavoitteet ja käytännöt. Käsitteellisiä kehystyksiä. Luento Päivi Korvajärvi & Hanna-Mari Ikonen.
29.10.: Sukupuolikiintiöt työssä
5.11.: Työ, perhe ja parisuhde
12.11.: Emotionaalinen ja esteettinen työ
19.11.: Sukupuolistuneet ja seksualisoituneet vaatimukset työssä:
26.11.: Nykytyön sukupuolistunut ja seksualisoitunut ruumiillisuus
3.12.: Yrittäjämäinen sukupuoli
10.12.: Ruumiillistunut ja sukupuolistunut talous
17.12.: Kertausta ja ideapapereiden käsittely
Harjoitustöiden aikataulu:
- 10.12. harjoitustöiden ideapapereiden palautus (1-2 liuskaa)
- 17.12. ideapapereiden käsittely
- 20.1.2016 dead-line harjoitustöille, noin 10 sivua.
Kurssille otetaan ilmoittautumisjärjestyksessä 20 opiskelijaa. Kurssi edellyttää aktiivista työskentelyä. Lisäksi ryhmän ensimmäiseen tapaamiseen on osallistuttava. Jos ei tuolloin ole paikalla, siirretään opintopaikka jonossa seuraavana olevalle opiskelijalle.
Kurssi korvaa yhden jakson kohdasta STYS3B Erilaiset tiedonmuodostuksen tavat 5 op tai 5op kohdasta Sosiaalityön maisteriopintojen valinnaiset opinnot.
Kurssilla perehdytään erilaisten vuorovaikutus - ja tekstiaineistojen diskurssianalyyttiseen käsittelyyn. Kurssi koostuu luento-osuuksista, niihin liittyvästä seminaarityöskentelystä, pienistä lukutehtävistä ja harjoituksista sekä itsenäisesti (tai parin kanssa) toteutettavasta harjoitustyöstä. Kurssilla on myös ennakkotehtävä (joka ilmoitetaan kurssille hyväksytyille). Kurssin tarkat teemat määrittyvät osallistujien omien mielenkiinnon kohteiden mukaisesti – ne voivat liittyä esim. vuorovaikutuskäytänteisiin, kielen vakuuttavuuteen, kategorioiden käyttöön, valtaan, ideologioihin, emootioihin ja kognitioihin.
Kurssi sopii erityisesti opiskelijalle, joka soveltaa tai aikoo käyttää diskurssianalyysia omassa pro gradu -tutkimuksessaan. Kurssille otetaan 18 opiskelijaa. Etusijalla ovat sosiaalitieteiden maisterintutkinnon opiskelijat. Muutoin opiskelijoiden valinnassa noudatetaan normaalia jonolakia.
-->opiskelijavalinta tehty 6.10. Kurssille oli kova tunku, siksi kurssille valittiin opiskelijoita vähän ilmoitettua enemmän siten, että:
Hyväksyttiin: 1)sosiaalitieteiden maisteriopiskelijoista ne, joilla oli kanditutkielma tehtynä sekä 2) tohtoriopiskelijat.
Jonossa: 3) sosiaalitieteiden opiskelijoista ne, joilla kandi tekemättä.
Hyväksymättä: 4) muiden tutkinto-ohjelmien kandi/maisteriopiskelijat.
Kurssi antaa yleiskuvan erilaisista vuorovaikutusaineistojen tutkimustavoista. Näitä ovat esimerkiksi diskursiivinen analyysi, keskustelunanalyysi, kategoria-analyysi, etnometodologinen työn tutkimus, multimodaalinen vuorovaikutusanalyysi, kvantitatiivinen vuorovaikutusanalyysi, teoriaperustaiset vuorovaikutusanalyysit sekä kokeellinen vuorovaikutuksen tutkimus.
Kurssi koostuu luennoista (osin vierailevat luennoitsijat) ja niihin perustuvista analyysitehtävistä sekä kurssikirjallisuuteen perehtymisestä. Kurssilla analysoidaan vuorovaikutusaineistoa useasta eri näkökulmasta ja tarkastellaan, millaista tietoa milläkin menetelmällä on mahdollista saada. Lisäksi perehdytään eri menetelmien yhdistämismahdollisuuksiin.
The course gives an overview of different approaches in analyzing social interaction. These include quantitative approaches (such as theory-driven analyses of interaction, coding interaction process and outcome, experimental research on interaction), qualitative approaches (such as conversation analysis, membership categorization analysis), and approaches that combine qualitative and quantitative approaches. The course consists of visiting lectures of experts of presented methodologies, reading assignments and analytic exercises.
The course agenda:
23.10. Introduction (Prof. Johanna Ruusuvuori, University of Tampere)
30.10. Conversation analysis (Prof. Johanna Ruusuvuori, University of Tampere)
6.11. Membership categorization analysis (Docent Pirjo Nikander, University of Tampere)
13.11. Coding interaction, Interaction process and outcome (Prof. Gerry Humphris, University of St. Andrews, UK)
20.11. Theory-driven analysis of early interaction (Prof. Airi Hautamäki, University of Helsinki)
27.11. Experimental research on interaction (Prof. Jari Hietanen, University of Tampere)
4.12. Diagnostic observation of autistic interaction (Post Doctoral Researcher Anneli Kylliäinen, University of Tampere)
11.12. Combining qualitative and experimental research on interaction (Prof. Anssi Peräkylä, University
of Helsinki)
18.12. Summary
In case there are students attending who do not speak Finnish, the lectures are given in English. The seminar is aimed at post graduate students and master's students.
Seminaari on suunnattu maisteri- ja jatko-opiskelijoille.
Kurssi korvaa Ammatillinen vuorovaikutus -teeman yhden opintojakson, sekä aineopintojen opintojakson 6.2.3. Vuorovaikutus, kielellinen toiminta ja kulttuuri
Opintojakso toteutetaan Nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen maisteriohjelman lähipäivien yhteydessä.
Kurssin ohjelma:
Pe 15.1.2016 klo 11.00-12.00
Johdanto
Päivi Honkatukia, YKY
Pe 15.1.2016 klo 13.00-15.45
Nuorisoryhmät tutkimuksen kohteena
Mikko Salasuo, Nuorisotutkimusverkosto & Malin Fransberg, YKY
Pe 12.2.2016 klo 9.15-12
Nuorten osallisuus, toimijuus ja vaikuttaminen
Liisa Häikiö & Yrjö Kallinen, YKY
To 10.3.2016 klo 10.15-12.45
Nuoret ja työelämä
Minna Nikunen, Tampereen yliopisto/YKY & Hanna Ylöstalo, YKY/Nuorisotutkimusverkosto
To 21.4.2016 klo 10.15-12.45
Nuoret, politiikka ja etniset suhteet
Kari Saari, Mikkelin Ammattikorkeakoulu
Pe 13.5.2016 klo 13.00-15.45
Nuoret ja marginalisaatio
Elina Pekkarinen & Antti Kivijärvi, Nuorisotutkimusverkosto
Analyysiseminaari vuonna 2015 harjoittelun suorittaneille järjestetään opettajan kanssa erikseen sovittuna ajankohtana.
Opintojakson edeltävät suoritukset: Sosiaalitieteiden alat I ja II -kokonaisuuksiin sisältyvät nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen opinnot 25 op sekä 25 op "Nuoret ja nuorisotyö" -teemakokonaisuuden opintoja.
Luentoseminaari, joka koostuu johdantoluennosta, oheislukemistosta ja esseen kirjoittamisesta. Opetus keskiviikkoisin klo 10-12 (13.1.2016 – 2.3.2016). Kurssi sopii sekä aine- että syväntäviä opintoja suorittaville. Kurssi perustuu intensiiviselle ryhmätyöskentelylle, joten läsnäolo ei ole pelkästään suotavaa vaan pakollista.
Ryhmään mahtuu 20 opiskelijaa, etusijalla ovat työn ja hyvinvoinnin maisteriohjelman opiskelijat.
Kurssilla käsittelemme erilaisia ajankäyttöön liittyviä ajankohtaisia ilmiöitä, kuten työnteon paikkojen moninaistumista, lasten mediakäyttöä, yhteiskuntaluokkien eroja ajankäytössä ja kehitystä kohti 24/7-yhteiskuntaa. Perehdymme kysymysten teoreettisiin taustoihin ja aikaisempaan tutkimukseen sekä opiskelemme yhdessä SPSS -ohjelman käyttöä tilastollisessa tutkimuksessa, mm. muuttujien muunnoksia, ristiintaulukointeja, kuvioiden tekemistä sekä perusmonimuuttujamenetelmiä. Kurssille osallistuminen edellyttää SPSS-perusteiden hallintaa.
Kurssi on lyhytkurssi (2 päivää, yhteensä 14 tuntia) sisältäen temaattisia luentoja ajasta ja ajankäytöstä ja opetusta tilastollisista analyysimenetelmistä sekä käytännön harjoituksia SPSS-ohjelmalla. Aineistona käytämme uusinta Tilastokeskuksen ajankäyttötutkimusta (2009–2010). Kurssin aineistoa ja menetelmiä voi käyttää myös kvantitatiivisten opinnäytetöiden tekemiseen. Lisäksi kurssilla kartutetaan yhteiskuntatieteilijän työllistymisen kannalta tärkeää kvantitatiivisen analyysien osaamista.
Kurssin suorittamisen edellytyksiä ovat aktiivinen läsnäolo, jaetun materiaalin lukeminen ja harjoitustyö, joka voi olla osa gradusta.
Pakolliset edeltävät opinnot: Sosiaalitieteen kvantitatiiviset menetelmät (tai vastaavat aineopintotasoiset taidot)
Kurssille on ilmoittauduttava ennakolta.
Ilmoittautumisaika on 04.01. – 31.1.2016. Päätös kurssille hyväksymisestä ilmoitetaan sähköpostitse
viimeistään 4.2.2016. Kurssi alkaa to 18.2.2016 ja päättyy 21.4.2016. Kurssille
voidaan ottaa 20 opiskelijaa.
Kurssilla tarkastellaan valtavirtaisen (uusklassisen) taloustieteen metodologiaa ja sen poliittisia ulottuvuuksia.
Institutionaalisen taloustieteen (Institutional economics) mukaan yksilö ja yhteisö ovat aina vuorovaikutuksessa keskenään, jolloin sekä yksipuolinen metodologinen individualismi että holismi tulevat kyseenlaistetuiksi. Yksilölliset valinnat vaativat taustakseen institutionaalisen viitekehyksen, jonka kautta maailmaa koskeva tieto sekä sen merkitys ja käsittely tulevat mahdollisiksi.
Instituutiot ymmärretään laajassa merkityksessä erilaisina yli-yksilöllisinä toimintaa ohjaavina tekijöinä: esim. sosiaaliset tavat ja käytännöt, organisaatioiden säännöt ja normatiivis-poliittiset arvostukset. Koska instituutiot konstituoivat osaltaan myös käsitystämme rationaalisuudesta, asettuu esimerkiksi taloustieteellinen rationaalisuus yhdeksi erityiseksi rationaalisuuden ilmentymäksi, joka voidaan haastaa toisenlaisten rationaalisuuskäsityksen pohjalta. Tällä on sekä tieteenfilosofisia että poliittisia merkityksiä.
Institutionaalisen taloustieteen varhaisempia teoreetikkoja ovat esimerkiksi Thorstein Veblen (1857-1929) ja John R. Commons (1862-1945). Aikamme vaikutusvaltaisin teoreetikko on Geoffrey. M. Hodgson (s.1946). Kurssin aluksi pidetään johdantoluennot aiheeseen. Tämän jälkeen käsitellään erityisesti Hodgsonin tekstejä liittyen institutionaalisen taloustieteen metodologiaan ja historiaan, metodologiseen individualismiin, rationaalisen valinnan teoriaan, instituutioiden luonteeseen ja evoluutioon sekä institutionaalisen taloustieteen poliittisiin ulottuvuuksiin.
Sähköpostilla e.petri.rasanen@uta.fi
Kurssilla tarkastelemme ympäristöfilosofista kysymystä ihmisten ja luonnon suhteesta Karl Marxin kapitalismianalyysin ja 1900-luvun marxilaisen teorian valossa. Marxin ja Engelsin teosten lisäksi tutkimme toisen internationaalin marxilaisten käsitystä luonnosta ja teknologiasta, Lukácsin ja länsimarxilaisten yhteiskuntaontologiaa, neuvostomarxismin teknologiautopismia, Frankfurtin koulukunnan sivilisaatiokritiikkiä, feministisen marxismin ympäristökäsityksiä sekä vuosituhannen vaihteen marxilaisten ajattelijoiden pyrkimyksiä ymmärtää globaaleja ympäristöongelmia, kuten ilmastonmuutosta. Kurssin jälkeen opiskelija tuntee marxilaisen ajattelun perinnettä sekä tunnistaa ja osaa pohtia ympäristöfilosofisia ja teknologian filosofian kysymyksiä.
Suoritustapa: kirjallisuuden lukeminen, aktiivinen osallistuminen keskusteluun, seminaarialustus ja essee.
Ilmoittautuminen sähköpostilla 13.1.2016. mennessä (lauri.lahikainen@uta.fi & paula.rauhala@uta.fi)
A seminar for PhD-students and advanced students from any discipline, interested in social theory broadly conceived. During spring 2016 we will be reading Pierre Bourdieu’s Pascalian Meditations. The text will be available via Moodle for registered participants.
Meetings: every second or third Wednesday 4pm-6pm, 20.1; 3.2; 17.2; 9.3; 23.3; 6.4; 13.4;TBC.
3 ECTS:
For every time, read the chapter and write a one page summary of the chapter – and after the sixth meeting send the six page summary to us.
Everyone participates in giving a presentation (see the list – coordinate with your pair on how you do it). The presentation is a short one, 5 min, raising just one or two points or questions or so (assume that everyone has read the chapter).
5 ECTS: see the separate instructions
Introduction. 20.1.
1. Critique of Scholastic Reason. 9-48 3.2.2016 (Risto absent)
Yrjö Kallinen
Suvi Törrönen
2. The Three Forms of Scholastic Fallacy. 49-92 17.2. 2016 (Arto absent)
Antti Halkonen
Lauri Lahikainen
3. The Historicity of Reason. 93-127 9.3.2016
Jaakko Reinikainen
Ville Vahosalmi
Joonas Kumpulainen
4. Bodily Knowledge. 128-163 23.3.2016
Olli Tiikkainen
5. Symbolic Violence and Political Struggles. 164-205 6.4. 2016
Karim Maiche
Petro Leinonen
Iiro Aro
6. Social Being, Time and the Sense of Existence. 206-245 13.4.2016
Marc Calafell Plaza
Dong Seob Lee
Niklas Hansen
7. Book Review discussion TBC
Opintojaksolle ilmoittautuminen Nettiopsun kautta tutkinto-opiskelijoiden osalta. Opintojaksolle otetaan ilmoittautumispäivän perusteella Porista ja Tampereelta molemmista 10 tutkinto-opiskelijaa.
Osallistuminen opetukseen (verkko-opetus), essee / päiväkirja ja kirjallisuuskohdan 2 tai 3 suorittaminen tentillä.
Luennot ovat katsottavissa moodlealueen kautta 31.1.2016 alkaen. Opetukseen hyväksytyille tiedotetaan tarkemmat opiskelukäytännöt vuoden 2016 alussa. Katso opintojakson suoritusvaihtoehdot opinto-oppaasta https://www10.uta.fi/opas/opintojakso.htm?rid=11896&idx=3&uiLang=fi&lang=fi&lvv=2015
VERKKOSEMINAARIIN ilmoittaudutaan sähköpostilla satu.kalliola@uta.fi viimeistään perjantaina 8.1.2016.
Verkkoseminaarin esitysten aikataulu organisoidaan lopullisen osallistujamäärän (max 20; joista 8 avoin yliopisto) mukaan, alkaen jo 28.1.2016!
Osallistuminen opetukseen (luentoseminaariin tai verkkoseminaariin), jossa opiskelijat työstävät kurssikirjallisuudesta ja itsenäiseen tiedonhankintaan perustuvasta kirjallisuudesta esityksiä sovelluksia toimintatutkimuksesta. Opetustarjonta ja -muodot voivat vaihdella lukukausittain.
Luentoseminaarissa käydään lävitse toimintatutkimukseen perehdyttävää metodikirjallisuutta ja toimintatutkimusraportteja opiskelijoiden esityksiin perustuen. Opintojakso sopii esim. kehittämistyöstä pro gradu -tutkielmaa suunnitteleville.
18.1. Oili-Helena Ylijoki: Johdatus kurssiin
25.1. Jaakko Suominen (Turun yliopisto, Porin yksikkö): Tietotekniikan hajumuistot
1.2. Marja Alastalo (Itä-Suomen yliopisto): Numerotieto ja yhteiskunta
8.2. Maria Åkerman (Itä-Suomen yliopisto)
15.2. Heini Hakosalo (Oulun yliopisto)
22.2. Mianna Meskus (Helsingin yliopisto)
29.3. pääsiäisloma
7.3. Juha Tuunainen (Oulun yliopisto) ja Kari Kantasalmi (Helsingin yliopisto)
14.3. Mika Pantzar (Helsingin yliopisto): Mitattu elämä ja datatalous
21.3. Sampsa Hyysalo (Aalto yliopisto)
Ilmoittautuminen vaihtoehto 1:een (Tiede- ja teknologiaseminaari) 1.10. mennessä sähköpostitse minna.saariketo@uta.fi
Ilmoittautuminen vaihtoehto 2:een NettiOpsun kautta 4.1.2016 mennessä.
Vaihtoehto 1: Osallistuminen Tiede- ja teknologia -tutkimusseminaariin. Katso tarkemmin YKYn opetusohjelmasta jakso SOS10.5: https://www10.uta.fi/opas/opetusohjelma/marjapuuro.htm?id=31163 (Saariketo & Ridell). Ensimmäinen neljästä seminaarikerrasta periodissa 1.
Vaihtoehto 2: Opintojaksosta JOVA6 tarjotaan toinen toteutusmuoto, joka opetetaan 3.-4. periodissa (Kytö & Ridell). Toteutus käy myös YKYn SOS10.6 suoritukseksi.
Kurssi (5 op) suoritetaan osallistumalla opetukseen, perehtymällä opettajan ja vierailijoiden osoittamaan oheismateriaaliin ja kirjoittamalla kurssin kokonaisuudesta (luennoista ja oheismateriaalista) oppimispäiväkirjan , joka tulee palauttaa 15.3.2016 mennessä kurssilla käytössä olevan oppimisalustan kautta.
Kurssille osallistuminen ei edellytä aikaisempia sosiaalityön opintoja.
Jos kurssille joudutaan tekemään karsintaa, ovat etusijalla sosiaalityön tutkinto-ohjelman opiskelijat.
Hajoavat perheet on monitieteinen ja kokeileva kurssi, jonka opiskelijat lukevat jo ennen kurssin alkua Ian McEwanin romaanin Rannalla (2007) ja suorittavat kurssin aikana teoksen Hyvärinen, Oinonen & Saari (toim.) Hajoava perhe (Vastapaino 2015), joka perustuu edeltäviin kursseihin ja samaan romaaniin. Kurssin luennot käsittelevät perheiden ja lapsuuden ongelmia Ian McEwanin romaanien Rannalla ja Lapsen oikeus (2015) perusteella.
Suoritukset: 1) kurssin aikana kirjoitetaan 4 sivun arvioiva tiivistelmä Hajoava perhe -kirjan yhdestä artikkelista. Oma pohdinta ja vertailu artikkeleiden välillä. 2) Loppuessee (5 s.) kirjoitetaan joko Rannalla tai Lapsen oikeus -romaanin pohjalta. Esseessä käytetään hyväksi Hajoava perhe -kirjan artikkeleita, kurssin luentoja ja oheismateriaaleja. Osallistuminen kurssin keskusteluihin on myös olennainen osa suoritusta.
Kurssin on suoritettavissa myös verkkokurssina. Luennot ovat kurssille ilmoittautuneille katsottavissa Moodlessa viikon ajan. Moodlessa on jokaiselle luennolle keskustelualue, jossa ensisijaisesti verkkokurssille osallistuvien edellytetään keskustelevan kulloisenkin luennon teemasta.
Kurssin alustava ohjelma
11.1. Matti Hyvärinen (sosiologia): Rannalla ja Lapsen oikeus monitieteisen tutkimuksen kohteena
15.1. pe Aino Mäkikalli (kirjallisuuden tutkimus): McEwanin tuotanto
18.1. ma Eriikka Oinonen (sosiologia): Siirtymiä: nuoruudesta aikuisuuteen (Rannalla, Lapsen oikeus)
22.1. pe Laura Karttunen (kirjallisuuden tutkimus): Myötä- ja vastoinkäymisiä: fiktion lukemisen erityisyys (Rannalla)
25.1. ma Eero Suoninen (sosiaalipsykologia): Vuorovaikutuksen noidankehät Rannalla
29.1. pe Ville Vuolanto (historia): Historian jäljet Rannalla.
1.2. ma Laura Kalliomaa-Puha (sosiaalioikeus): Lapsen oikeus
5.2. pe Johanna Hiitola (sulkupuolen tutkimus): Konfliktit lasten huostaanotossa
8.2. ma Heikki Kovalainen (filosofia): Lapsen oikeus moraalifilosofian näkökulmasta
12.2. pe Olli Pyyhtinen (sosiologia): (otsikko avoin)
15.2. ma Laura Huttunen (sosiaaliantropologia): Kulttuuriset erot ja Lapsen oikeus.
19.2. pe Matti Hyvärinen: Päätösluento & kurssin yhteenveto
Rannalla -romaania on saatavilla Tiina Saarelta (Linna 5081). Hajoava perhe -kirjoja on ainakin kirjastossa. Lapsen oikeutta pyritään hankkimaan lisää kurssin alkuun mennessä. Suositus: yritä hankkia kirja etukäteen sopivasta kirjastosta, kurssin koon takia kaikille ei voida hankkia!
OHJELMA:
5.2 Ritva Nätkin, TaY:
”Ikäjärjestys, elämänkaari, sukupolvisuhteet ja sosiaalipolitiikka – käsitteiden määrittelyä” (+ suoritusohjeet)
12.2 Jyri Liukko, ETK:
”Eläketurva nyt ja tulevaisuudessa”
19.2 Ritva Nätkin, TaY:
”Isovanhemmuus ja sukupolvet”
26.2 Tanja Kuronen, HY:
”Hoivapommin purkajat”
(4.3 Perioditauko)
11.3 Laura Kalliomaa-Puha, Tay
”Oikeudellinen varautuminen vanhuuteen - oma vai omaisten asia?”
18.3. Olli Karsio, TaY
”Hoivapalveluiden markkinoistuminen”
+ Ryhmäkeskustelu (Esseiden aiheet)
(25.3 Pääsiäinen)
1.4. Tiina Vaittinen & Olli Karsio, TaY
”Vaivayhteiskunta”.
8.4. Kirsi Lumme-Sandt, TaY
"Vanhoista vanhimmat"
Ei ennakkoilmoittautumista
Kurssilla käsittelemme erilaisia ajankäyttöön liittyviä ajankohtaisia ilmiöitä, kuten työnteon paikkojen moninaistumista, lasten mediakäyttöä, yhteiskuntaluokkien eroja ajankäytössä ja kehitystä kohti 24/7-yhteiskuntaa. Perehdymme kysymysten teoreettisiin taustoihin ja aikaisempaan tutkimukseen sekä opiskelemme yhdessä SPSS -ohjelman käyttöä tilastollisessa tutkimuksessa, mm. muuttujien muunnoksia, ristiintaulukointeja, kuvioiden tekemistä sekä perusmonimuuttujamenetelmiä. Kurssille osallistuminen edellyttää SPSS-perusteiden hallintaa.
Kurssi on lyhytkurssi (2 päivää, yhteensä 14 tuntia) sisältäen temaattisia luentoja ajasta ja ajankäytöstä ja opetusta tilastollisista analyysimenetelmistä sekä käytännön harjoituksia SPSS-ohjelmalla. Aineistona käytämme uusinta Tilastokeskuksen ajankäyttötutkimusta (2009–2010). Kurssin aineistoa ja menetelmiä voi käyttää myös kvantitatiivisten opinnäytetöiden tekemiseen. Lisäksi kurssilla kartutetaan yhteiskuntatieteilijän työllistymisen kannalta tärkeää kvantitatiivisen analyysien osaamista.
Kurssin suorittamisen edellytyksiä ovat aktiivinen läsnäolo, jaetun materiaalin lukeminen ja harjoitustyö, joka voi olla osa gradusta.
Pakolliset edeltävät opinnot: Sosiaalitieteen kvantitatiiviset menetelmät (tai vastaavat aineopintotasoiset taidot)
Kurssille on ilmoittauduttava ennakolta.
Ilmoittautumisaika on 04.01. – 31.1.2016. Päätös kurssille hyväksymisestä ilmoitetaan sähköpostitse
viimeistään 4.2.2016. Kurssi alkaa to 18.2.2016 ja päättyy 21.4.2016. Kurssille
voidaan ottaa 20 opiskelijaa.
Aineopintotasoisella kurssilla puretaan heteroseksuaalisuuden luonnollisuutta tutustuttamalla opiskelijat heteroseksuaalisuutta koskevaan yhteiskuntatieteelliseen tutkimukseen. Kurssi rakentuu neljän tutkimuksellisen ulottuvuuden varaan, joissa heteroseksuaalisuutta tarkastellaan sosiaalisesti rakentuneina instituutioina, identiteettipositioina, käytäntöinä ja kokemuksena. Kurssilla perehdytään näihin analyyttisiin ulottuvuuksiin erityisesti romanttisen rakkauden feministiseen kritiikin kautta käsitellen esimerkiksi heteroseksuaalista avioliittoa, tyttöystävän/vaimon asemaa, kotitöiden jakautumista ja heteroseksuaalisia seksuaalikäytäntöjä. Kurssin suoritus koostuu artikkelien lukemisesta ja referoinnista, keskustelusta, parityönä tehdystä loppuesseestä ja sen esittelemisestä. .
Kurssille valitaan enintään 24 opiskelijaa. Ilmoittautuminen avataan joulukuussa. Lopullinen opiskelijavalinta tehdään ensimmäisellä seminaarikerralla 13.1.2016.
Kurssin aikana opiskelija perehtyy maskuliinisuuksien tutkimuksen historiaan, käsitteisiin, nykykeskusteluihin sekä empiiriseen tutkimukseen.
Kurssi koostuu luennoista (20 t), osallistumisesta Tampereella järjestettävään valtakunnalliseen miestutkimusseminaariin 20.5. (4 t) ja itsenäisestä työskentelystä (luentokohtainen lukemisto + oppimispäiväkirja).
~ Huom! Kurssin luentoja ei tallenneta. Kurssin suorittaminen edellyttää luennoille osallistumista. ~
LUENTOSARJAN OHJELMA
11.3. Hanna Ojala: Johdatus kurssiin ja luento Mies- ja maskuliinisuustutkimuksen oppihistoria
18.3. Tuija Koivunen: Miehet työelämässä
Pääsiäisloma (ei luentoa!)
1.4. Jiri Nieminen: Hegemonisesta maskuliinisuudesta inklusiiviseen maskuliinisuuteen. Kriittisen miestutkimuksen uusimmat teoriakeskustelut käytännössä
8.4. Marika Haataja: Miesten seksuaalisuus vallan ja vastarinnan spiraalissa
15.4. Petteri Eerola: Säröjä isyydessä
22.4. Ira Virtanen: Hiljaisuus haavoittuvaisuuden tukena? Supportiivinen viestintä miesten ystävyyssuhteissa
29.4. Ilkka Pietilä: Miehet ja terveys
6.5. Anni Ojajärvi: Otsikko ilmoitetaan myöhemmin
13.5. Hanna Ojala: Miehet, ikääntyminen ja vanhenemisen kulttuuriset mallit
20.5.
Klo 10-12 Pirjo Markkola: Mieheyden pitkä ja lyhyt historia
Klo 13-16 Miestutkimuspäivien työryhmät
Huom! Kurssin luentoja ei tallenneta. Kurssin suorittaminen edellyttää luennoille osallistumista.
Kurssi koostuu luennoista, lukemistoista, aktiivisesta osallistumisesta luennoille ja lukemistoihin perustuvista tehtävistä viikoittain sekä esseestä.
Ohjelma ti 12-14
Ti 12.1.2016 Marianne Liljeström (TY) Feministisen tutkimuksen aikajanat
Ti 19.1.2016 Sari Irni (TY, TaY) Materiaalisuus feministisessä teoriassa
Ti 26.1.2016 Suvi Keskinen (TY) Sukupuoli, rodullistaminen ja poliittinen aktivismi Pohjoismaissa
Ti 2.2.2016 Tarja Väyrynen (TaY) Kehon muisti ja agonistinen politiikka
Ti 9.2.2016 Suvi Salmenniemi (TY) Sukupuoli ja terapeuttiset teknologiat
Ti 16.2.2016 Hannele Harjunen (JY) Sukupuoli, lihavuus ja uusliberaalit ruumit
Ti 23.2.2016 Pirjo Markkola (TaY): Kielletyn hedelmän viehätys. Ruumiillisuuden moraalihistoriaa Suomessa 1800- ja 1900-luvuilla
Ti 1.3.2016 Anu Koivunen (HY, SU): Seksi resurssina ja skandaalina: Jörn Donnerin elokuvat ja 1960-luvun muuttuva mediajulkisuus
Kurssin järjestää sukupuolentutkimuksen Hilma-verkosto.
Verkkokurssilla perehdytään seksuaaliseen väkivaltaan, lähinnä raiskauksiin sekä insestiin, niiden kuvaamisen tapoihin ja niistä selviytymisen strategioihin. Teemoja tarkastellaan sekä feministisen teorian että representaatioita koskevien teorioiden suunnista.
Kurssin tavoitteena on ensinnäkin selvittää kuinka niin kaunokirjallisuudessa kuin visuaalisessa kulttuurissakin on kuvattu seksuaalista väkivaltaa, raiskauksia ja insestiä; selvittää millaisin kielellisin keinoin ja visuaalisin keinoin näitä aiheita on lähestytty.
Kurssin toisena tavoitteena on tutkia näitä seksuaalisen väkivallan representaatioita sekä feministisen teorian että representaatioita koskevien teorioiden valossa. Teemme analyyseja aineistonamme toimivista teksteistä ja kuvista pohtien niiden sukupuolittunutta dynamiikka eli kuinka väkivalta, sukupuoli ja seksuaalisuus kietoutuvat niissä toisiinsa kulttuurisesti ja rakenteellisesti. Toistetaanko niissä vakiintuneita sukupuolirooleja? Tarjotaanko niissä mahdollisuuksia sukupuolisuuden ja seksuaalisuuden uudelleen määrittelyyn ja uudelleen käsitteellistämiseen?
Kurssin kolmantena tavoitteena on pohtia seksuaalista väkivaltaa filosofian ja etiikan tasolla: jäsentää seksuaalisen väkivallan vyyhteä, jossa paha, hyvä, oikea, väärä, salaisuus, valta, kunnioittaminen, kapina, syyllisyys, uhma, häpeä, ruumiillisuus, seksuaalisuus, kipu, nautinto, lapsuus, vanhemmuus, isovanhemmuus, yhteisöllisyys sekä usein myös uskonto ja uskonnollisuus kietoutuvat toisiinsa.
Samalla koetamme vastata muun muassa seuraaviin kysymyksiin: Miksi seksuaalinen väkivalta satuttaa syvästi ja traumatisoi helposti? Miten saada seksuaalisen väkivallan tekijä kantamaan häpeää sen sijaan että sitä jää usein kantamaan uhri? Miten kuvata seksuaalista väkivaltaa, ja löytää sellaisia tapoja sanallistaa ja kuvallistaa, jotka eivät syyllistä ja leimaa seksuaalista väkivaltaa kokeneita, mutta kertovat kuitenkin tapauksen tuskallisuudesta? Miten selvitä seksuaalisesta väkivallasta?
Kurssilla käytetään aineistona sekä kaunokirjallisia että visuaalisia representaatioita seksuaalisesta väkivallasta. Opettajan tarjoaman aineiston lisäksi opiskelijat saavat myös itse etsiä kaunokirjallista ja/tai visuaalista aineistoa kurssin lopputyötään varten.
Opiskelijat osallistuvat kurssille lukemalla opettajan laatimat johdatukset jokaiseen aihepiiriin, syventymällä opettajan valitsemaan kurssilukemistoon, ottamalla osaa aktiivisesti verkkokeskusteluihin ynnä kirjoittamalla kurssin päätteeksi oman pienoistutkielman valitsemastaan joko kaunokirjallisesta tai visuaalisesta aineistosta.
Tervetuloa mukaan käsittelemään vaikeaa aihetta lämpimässä ja kannustavassa verkkoilmapiirissä!
Kurssin ilmoittautuminen tapahtuu e-lomakkeella Hilman nettisivujen kautta http://blogs.helsinki.fi/hilma-verkosto/opetus/tuleva-opetus/#kurssi1
Mikäli pääset kurssille, ole välittömästi yhteydessä Hilma-yhdyshenkilöön Hanna Ojalaan (Hanna.L.Ojala@uta.fi) ja sovi kurssin korvaavuudesta.
This lecture series looks into the changes and constants in the gender system of the Soviet Union and modern-day Russia. The lectures offer a chronological overview of the symbolic meanings of gender, the ways gender relations are constructed, and the fluidity of gender and sexuality. The course focuses on examining the gender system of contemporary Russia, but students will also familiarise themselves with the key concepts and theories of gender studies and consider their explanatory power in interpreting socialist and post-socialist gender politics.
Preliminary programme:
Introduction: The legacy and significance of Pussy Riot ( Prof.Arja Rosenholm)
Gender System in Late Socialism (Prof. Suvi Salmenniemi)
Perestroika and the representation of femininity (Dr. Saara Ratilainen)
Upwardly mobile women: Celebrity, glamour and gender in post-Soviet Russia (Dr. Saara Ratilainen)
Fashion, Gender and Class in Russia (Dr. Olga Gurova)
Gender, Generation and Political Activism in Russia (Dr. Laura Lyytikäinen)
Women's literature as Cultural Resistance (Dr. Marja Sorvari)
Russian family culture in the midst of post-socialist and transnational changes: anthropological perspective (DrTatiana Tiaynen)
Orthodox materiality in Russian women’s everyday religion: transnational family-making and self-therapy (Dr. Tatiana Tiaynen)
Conclusion and discussion (Arja Rosenholm and Saara Ratilainen)
The course is organized in cooperation with Aleksanteri Institute's Russian and East European Master's School.
The course addresses modern global transformations of gender relations and family forms, and explores them anthropologically in the context of Russia and Russian-speaking diaspora in Europe. In this course, Russia is approached from the perspective of transnational anthropology, which challenges popular, political and academic rhetoric and imaginaries bounded by the logic of nation-states (which often obscures the complexity and richness of everyday lives). Transnational anthropology starts with the premise that any cultural and social phenomenon is in fact a result of combined effects of local processes, transnational cultural flows and people’s mobility, as well as international political re-configurations. The course will start with discussions of changing gender symbolism and relations from Soviet to contemporary Russia, and an overview of transnational linkages of Russian-speakers in Europe. We will explore how imaginations and practices linked to the iconic figure of the babushka (grandmother) have changed in the midst of post-socialist and transnational changes. We will further address the co-existence and interaction of modern and traditional, “nuclear” and “extended”, modes of family; and we will see how both modes are manifest and re-negotiated in Russian-Finnish transnational families. Finally, we will discuss Russian folk magic as well as Orthodox beliefs, practices and materiality as the means of family-making within and beyond Russia. In lectures and seminars, students will engage anthropologically with various types of sources, including people’s narratives, posters, animated movies, and icons.
Teacher responsible: Tatiana Tiaynen-Qadir
Visiting lecturers: Associate Professor Suvi Salmenniemi (University of Turku), Doctoral researcher Jaanika Kingumets (University of Tampere)
Teaching: spring term 2016, 25.01.2016 – 3.03.2016, on Mondays and Thursdays, 10.00-12.00.
Lectures: 14 hours
Seminars: 6 hours
25.01. lecture (2 h): Introduction: Russia and Russian-speaking diasporas in Transnational Anthropology and Anthropology of Post-socialism
28.01. lecture (2 h): From Soviet gender matrix to New Russia’s gender multiplication (Associate Professor Suvi Salmenniemi)
1.02. lecture (2 h): Babushka and transnational grandmothering between Russia and Finland
4.02. seminar (2 h): Russian masculinities and femininities across time: presentations and work with sources (narratives, animated movies, posters)
8.02. lecture (2 h): Changing family culture: nuclear, extended, translocal, and transnational families
11.02.seminar (2 h): Transnational family-making: presentations and work with sources (narratives)
15.02.lecture (2 h): Women’s Everyday Religion: beliefs, practices and materiality
18.02. seminar (2 h): Orthodox materiality and family-making: presentations and work with sources (narratives, prayers, icons)
29.02. lecture (2 h): Re-negotiation of home among Soviet-era Russian speakers in Estonia (Doctoral researcher Jaanika Kingumets)
3.03. lecture (2 h): Concluding lecture and discussions about the course
The course consists of attending lectures, reading, and presenting at seminars. Writing an essay will be the primary means of assessment (graded on a scale of 1 to 5). Students are expected to make a presentation at one of the seminars, and to write an essay on the basis of that presentation, incorporating the comments and discussions at the seminar.
Students are expected to make a presentation at one of the seminars, and to write an essay on the basis of that presentation, incorporating the comments and discussions at the seminar.
Ilmoittautuminen jaksolle Sosnetin verkkosivuilla 15.2.-4.3.2016.
Kurssi on tarkoitettu sekä sosiaalityön syventävien opintojen vaiheen opiskelijoille että valmistuneille, ammatissa toimiville työntekijöille. Jakso koostuu luennoista, pienryhmäharjoituksista, lyhyestä oppimispäiväkirjasta sekä loppuseminaarista.
Kurssille otetaan max 16 perustutkinto-opiskelijaa ja kuusi täydennysopiskelijaa. Perustutkinto-opiskelijoiden ilmoittautuminen Nettiopsun kautta. Kurssille valitaan opiskelijat opintopisteiden perusteella
Huom! Logopedian tutkinto-ohjelman opiskelijoiden ei tarvitse ilmoittautua kurssille, ilmoittautuminen koskee muiden tutkinoto-ohjelmien opiskelijoita.
Luennot:
12.1. (johdanto): Kestävän kehityksen käytännöt, politiikat ja arvot
prof. James Meadowcroft (Carleton University) ja prof. Pekka Jokinen
19.1. Ruoka: yliopistonlehtori, dosentti Marja Vehviläinen
26.1. Energia: prof. Maria Åkerman (Itä-Suomen yliopisto) ja prof. Seppo Valkealahti (Tampereen teknillinen yliopisto)
2.2. Jäte: prof. Turo-Kimmo Lehtonen ja prof. Olli Pyyhtinen
9.2. Työ & köyhyys: europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen ja vanhempi neuvonantaja Oras Tynkkynen
16.2. Liikkuvuus: kansanedustaja Pekka Haavisto ja prof. Tarja Väyrynen
23.2. Posteripaja
1.3. Velka: rehtori Liisa Laakso
Opintojakson suorittaminen:
Oheismateriaalin lukeminen ja parityönä niihin pohjaavien kysymysten/ ideoiden työstäminen. Oheismateriaali Moodlesta
Itsenäisesti parityönä tehty posteri (A0) ja sen seloste (A4). Posterinäyttely järjestetään yliopiston vuosijuhlassa ala-aulassa sähköisesti.
Kurssi koostuu luennoista ja opintokäynneistä sekä itsenäisestä perehtymisestä kurssikirjallisuuteen. Osa luennoista vierailijaluentoja. Luennot ja opintokäynnit suoritetaan oppimispäiväkirjalla, kirjallisuus ryhmätenttinä.
Alustava ohjelma
Perjantai 11.3. klo 10-13
Opintojakson käynnistys ja käytännön asiat. Mitä on erityisnuorisotyö? (Miia Lähde)
Perjantai 18.3. klo 10-13
Sukupuolisensitiivinen tyttö- ja poikatyö (Taina Karman-Mäkiniemi, Tyttöjen talo, Setlementtiyhdistys Naapuri)
Perjantai 1.4. klo 10-13
Monialaiset yhteistyöverkostot (Anu Gretschel, Nuorisotutkimusverkosto)
Perjantai 8.4. klo 10-13
Etsivä nuorisotyö (Jonna Henriksson ja Suvi Kekkonen, Tampereen yliopisto)
Perjantai 15.4. klo 10–13
Myönteinen tunnistaminen – näkökulma hyvinvoinnin edistämiseen ja syrjäytymisen ehkäisemiseen (Kirsi Pauliina Kallio, Tampereen yliopisto) ja Monikulttuurisuuden kohtaaminen nuorisotyössä (Niina Laitinen, Nuorisokahvila Uniikki/Ahjolan setlementti ry)
Perjantai 22.4. klo 10-13
Erityisen tavallisia nuoria? Kehitysvammaisten nuorten omia polkuja (Katariina Hakala, Kehitysvammaliitto ry)
Perjantai 29.4. klo 10-13
Ryhmätentti
Kurssiin sisältyy luentojen lisäksi kolme opintokäyntiä (huom. poikkeavat ajankohdat); valitaan kolme neljästä vaihtoehdosta:
Ke 30.3. klo 10.30-12 Nuorten turvatalo, Suomen Punainen Risti (max. 15 opiskelijaa)
To 7.4. klo 9.00-10.30 Tampereen kaupunki/lapsiperheiden sosiaalipalvelut/avohuollon laitospalveluiden Kuusikon perhetukikeskuksen nuorisoikäisten osasto (max. 15 opiskelijaa)
Ma 11.4. klo 11.00-12.30 Etsivä nuorisotyö ja Nuorten Talo, Tampereen
kaupunki
Ma 18.4. klo 9.30-11 Silta-Valmennusyhdistys ry./Nuorten palvelut
Kurssille voidaan ottaa yhteensä 18 tutkinto-opiskelijaa. Jos kurssille joudutaan tekemään karsintaa, ovat etusijalla opiskelijat joilla on aiempia nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen opintoja.
Aikataulu
ke 9.3.2016
10.15-11.45 Esittely, orientaatio, ryhmäytyminen
13.15-14.45 Etnisyys, rotu, rodullistaminen
ke 20.4.2016
10.15-11.45 Intersektionaalisuus
13.15-14.45 Sosiaalinen kontrolli, instituutiot ja rodullistaminen
15.15-16.45 Sosiaalinen kontrolli ja seksuaalisuus
ke 11.5.2016
10.15-11.45 Etniset hierarkiat, perhe ja sosiaalinen kontrolli
13.15-14.45 ”Kunniaan liittyvä väkivalta”
15.15-16.45 ”Kunniaan liittyvä väkivalta”, ryhmätyön käsittely
Opiskelijoiden edellytetään perehtyvän jokaista kertaa varten annettuun kirjallisuuteen.
Ilmoittautuminen NettiOpsussa avataan myöhemmin. Kurssille voidaan ottaa 20 opiskelijaa. Jos ilmoittautuneita on enemmän, sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelman opiskelijat ovat etusijalla.
Kurssi käsittelee työyhteisöjen muutosta ja kehittämistä tutkimusavusteisen kehittämisen näkökulmasta. Kurssilla pohditaan erilaisia kehittämiseen liittyviä kysymyksiä, kuten tutkijan roolia, muutosvastarintaa ja eettisiä kysymyksiä. Lisäksi käydään läpi erilaisia kehittämismenetelmiä ja niiden soveltamista käytännössä. Kaikkia aiheita läpäisevät pohdinnat tutkijan valinnoista tutkimus- ja kehittämisprosessin eri vaiheissa. Kurssi toteutetaan seitsemänä kolmen tunnin lähitapaamisena samaan aikaan sekä Tampereella että Porissa. Kurssilaiset käyttävät yhteistä Moodle-alustaa. Lähitapaamiset sisältävät monimuotoista seminaarityöskentelyä (esim. ryhmäväittelyjä, kehittämismenetelmäharjoituksia, oppimistehtäviä).
Kurssille otetaan enintään 20 opiskelijaa Tampereelta ja 10 Porista. Sosiaalitieteiden maisteriohjelman ja Työn ja hyvinvoinnnin maisteriohjelman opiskelijat ovat etusijalla, jos karsintaa joudutaan tekemään.
Opintosuorituksen voi vaihtoehtoisiesti suorittaa kirjatenttinä tai esseenä, joista vastaa Sirpa Syvänen, ks. lista kirjallisuuskuulustelujen vastaanottajista opetusohjelman alussa.
The idea of granting each citizen an individual and unconditional regular income without any means test of work requirement has gained my prominence across Europe (and beyond) in the last decade. In June the Swiss will vote on a referendum to institute a basic income. Basic income features prominently in public debates across Europe and several parties have adopted it in their respective election programs. The Netherlands and of course Finland are in the process of starting a multi-year basic income experiment, while most recently France and Portugal are exploring the same idea. The purpose of this course is to offer students a thorough introduction about basic income as a social policy instrument. The course outlines the main characteristics of basic income and explores how it differs from traditional income support policies. In addition, the course provides a critical overview of the reasons for and against a basic income as well as reviewing a number of practical and political challenges that need to be overcome. Finally, the course offers a series of lectures that focus on basic income in the Finnish context, including an updated account of the ongoing preparation for the basic income experiment scheduled to start in January 2017.
Course Structure
This course consists of a series of lectures (roughly one hour) by UTA faculty or guest lecturers, followed by a short discussion session with the students. The course is divided in three large components covering the reasons for introducing a basic income, the political and policy challenges faced by the basic income model, and a section discussing basic income in the Finnish context (including the upcoming basic income experiment). Students are expected to one required reading in advance of the lecture to familiarise themselves with the topic. Lectures will be recorded and (together with presentation slides) made available to students.
Schedule
Each lecture will last around 60mins with 30-40mins reserved for discussion in class. Students are expected to come prepared and to engage in this discussion.
Monday 7.3. “Introduction - Basic Income: From Idea to Policy”
Jurgen De Wispelaere, University of Tampere
Monday 14.3. “Basic Income and the Ambition of Decent Work”
Pertti Koistinen, University of Tampere
Monday 21.3. “Basic Income and the Welfare State”
Bettina Leibetseder, Johannes Kepler University
Monday 4.4. “Basic Income and Social Justice”
Simon Birnbaum, Stockholm University
Monday 11.4. “Basic Income: From Design to Implementation”
Lindsay Stirton, University of Sussex & Jurgen De Wispelaere, University of Tampere
Monday 18.4. “Basic Income in Search of a Political Constituency”
Jurgen De Wispelaere, University of Tampere
Monday 25.4. “Beyond Left and Right? Building a Basic Income Coalition” Jurgen De Wispelaere, University of Tampere
Monday 2.5. “The Finnish Basic Income Debate” Heikki Hiilamo, University of Helsinki
Monday 9.5. “The Economics of Basic Income Experiments”
Jani-Petri Laamanen, University of Tampere
Monday 16.5. “The Finnish Basic Income Experiment: An Overview”
Olli Kangas, Kela
Monday 23.5. Student Projects (details TBC)
Student Project
The main assignment of this course is a group project examining a particular issue in the basic income debate. Student groups consisting of 5-6 students each must decide on a specific problem, carefully examine the issue using relevant literature and empirical data (where available), and focus on both carefully analysing the problem and proposing a resolution. As part of this course we will organise a project day, in which each group will present their project and discuss it with their fellow students. The presentation slides will also be made available online. More detailed info will be made available at the start of the course.
Kurssi koostuu kahdesta osasta:
a) luentosarjasta (14 tuntia); laajuus 3 op (osallistujamäärää ei ole rajattu, vaan kaikki pääsevät mukaan)
b) lukupiiristä (10 tuntia) johon otetaan max 12 opiskelijaa; laajuus 2 op. Muut laativat esseen vapaavalintaisesta aiheesta, joka kuitenkin sovitaan erikseen kurssin opettajan kanssa.
Luentosarjalla käsitellään sosiologian klassikko ja filosofi Georg Simmelin (1858-1918) ajattelua ja tuotantoa. Simmelin keskeisiä käsitteitä, kysymyksiä ja teemoja tarkastellaan suhteessa niin aikalaiskesksuteluihin kuin omaan aikaamme ja nykysosiologiaan. Kurssilla kiinnostus on ennen kaikkea Simmelin nykyrelevanssissa: mitä annettavaa Simmelin ajatuksilla ja käsitteillä on oman maailmamme ja nyky-yhteiskunnan ymmärtämiseen? Entä miten huomion kiinnittäminen tähän suhteelliseen marginaaliseen hahmoon voisi auttaa hahmottamaan sosiologisen kaanonin muodostumista ja ylimalkaan oppialajakojen rakentumista ja merkitystä tieteellisessä ajattelussa?
Lukupiirissä luetaan tekeillä olevan kirjan Simmelian Legacy: A Science of Relations käsikirjoitusta.
Luennoille ei ennakkoilmoittautumista.
Lukupiiriin ilmoittaudutaan 26.1. alkaen sähköpostilla kurssin vastaavalle opettajalle (ilmoittautuminen 29.2. saakka tai niin kauan kuin paikkoja on vapaana): olli.pyyhtinen(at)staff.uta.fi
Kurssilla käsitellään Montesquieun ja Karl Marxin perustavaa merkitystä uuden ajan poliittisen ajattelun ja toiminnan historiassa.
Ennakkoilmoittautuminen Mikko Lahtiselle sähköpostitse 1.4.2016 mennessä.
Kurssilla käsitellään perheen vuorovaikutuksen tutkimuksen metodologiaa ja analysointitapoja. Se sisältää lyhyitä luentojaksoja aikaisemmasta tutkimuksesta ja keskeisistä tutkimussuuntauksista sekä niihin liittyviä artikkelitekstejä luettavaksi. Videoidun aineiston analysointia (joko annetun aineiston tai itse kerättävän aineiston) seminaarissa ja yksilötyöskentelynä. Kurssi sopii kaikille vuorovaikutuksen tutkimuksesta ja perhetematiikasta kiinnostuneille sekä sosiaalipsykologian maisteriopintoihin suuntautuville opiskelijoille. Kurssin suorittaminen edellyttää aktiivista osallistumista lähiopetukseen.
Kurssille otetaan enintään 20 opiskelijaa. Soveltuu erityisesti opiskelijoille, joilla on aikaisempaa tietoa kielenkäytön ja vuorovaikutuksen metodologiasta sekä sosiaalitieteistä. Ilmoittautuminen nettiopsun kautta viimeistään 29.2.
Aikataulu
ke 9.3.2016
10.15-11.45 Esittely, orientaatio, ryhmäytyminen
13.15-14.45 Etnisyys, rotu, rodullistaminen
ke 20.4.2016
10.15-11.45 Intersektionaalisuus
13.15-14.45 Sosiaalinen kontrolli, instituutiot ja rodullistaminen
15.15-16.45 Sosiaalinen kontrolli ja seksuaalisuus
ke 11.5.2016
10.15-11.45 Etniset hierarkiat, perhe ja sosiaalinen kontrolli
13.15-14.45 ”Kunniaan liittyvä väkivalta”
15.15-16.45 ”Kunniaan liittyvä väkivalta”, ryhmätyön käsittely
Opiskelijoiden edellytetään perehtyvän jokaista kertaa varten annettuun kirjallisuuteen.
Ilmoittautuminen NettiOpsussa avataan myöhemmin. Kurssille voidaan ottaa 20 opiskelijaa. Jos ilmoittautuneita on enemmän, sosiaalitieteiden tutkinto-ohjelman opiskelijat ovat etusijalla.
Kurssin sisältökuvaus seuraavan ohjelman osana:
Ke 9.3.2016 kurssin johdanto ja Sosiaalipolitiikan viesti: Satu Ojala
Opiskelijat valitsevat yhden kirjan ajankohtaisesta sosiaalipoliittisesta lukemistosta ja lukevat kirjasta etukäteen huolellisesti yhden itse valitsemansa tekstin tai luvun. Aloituskerralle kirjoitetaan lisäksi yhden kappaleen idea itse valitusta sosiaalipoliittisesta aiheesta, josta kurssin kuluessa valmistellaan lyhyt ja tiivis, kantaa ottava ja vaikuttava asiantuntijateksti. Em. kirja tulee valita siten, että se tukee valittuun aihealueeseen perehtymistä. Idea tulee muodostaa ohjenuorana: Mihin juuri nyt tarvittaisiin uudenlaista yhteiskuntapolitiikkaa? Mihin haluat ottaa kantaa? Mitä tulisi korjata? (Idean ei tarvitse olla ”valmis”, alustava riittää, ja kirjoittaa voi yksin, kaksin tai kolmin.)
Kerralla sovitaan kurssin kulusta, keskustellaan vaikuttavasta asiantuntijatekstistä tekstilajina, sekä eritellään etukäteen luetun tekstin vaikuttamisen keinoja.
Seuraavilla neljällä kerralla käsitellään opettajien ja tutkijoiden kirjoittaman Sosiaalipolitiikan lumo -kokoelman tekstit niin, että opiskelijat ovat kirjoittajille opponentteina ja voivat esittää haasteita tai vastaväittämiä keskusteluun. Jokainen lukee tekstit ja valmistelee niistä kysymyksiä. 3–4 opiskelijan ryhmät toimivat kuitenkin tekstikohtaisesti erityisinä opponentteina tiivistäen aluksi artikkelin sanoman sekä esittäen etukäteen valmisteltuja kysymyksiä kirjoittajalle. Tekstit löytyvät kurssimoodlesta ilmoittautumisen jälkeen.
Ke 16.3.2016 keskustelu teksteistä:
Anneli Anttonen: Sosiaalipolitiikasta ja sen kehityksestä
Olli Karsio: Voiton tavoittelua hyvinvointivaltiossa
Minna Zechner: Omaishoitosopimus, kahle vai houkutin?
Ke 23.3.2016 ei kokoontumista pääsiäisloman vuoksi, mutta edeltävän ja tämän viikon aikana opiskelijoiden tehtävänä on luonnostella 2. versio omasta teksti-ideastaan sekä keskustella omista teksteistä moodle-ryhmässä lukien ja kommentoiden toisten tekstejä
Ke 30.3.2016 keskustelu teksteistä:
Liina Sointu: Osallisuutta ja kontrollia julkisessa tilassa
Pertti Koistinen: Osattoman katse
Satu Ojala: Sanktioista on luovuttava
Ke 6.4.2016 keskustelu teksteistä:
Katja Repo: Lastenhoito, investoitu lapsi ja lapsen ääni
Karita Snellman & Pauliina Lehtonen: Työtön ja kouluttamaton syrjäytynyt – vai osaava ja aktiivinen nuori?
Ritva Nätkin: Onko maallamme malttia hyväksyä nuoret?
Ke 13.4.2016 keskustelu teksteistä:
Antti Halmetoja: Universalismi sosiaalipolitiikan ideaalina
Johanna Perkiö: Perustulo ja uusi hyvinvoinnin paradigma
Miia Toivo & Liisa Häikiö: Niukkuuden ajan sosiaalipolitiikka
Ke 20.4.2016 keskustelu opiskelijoiden teksteistä, puolet ryhmäläisistä (lähetettynä edeltävän viikon perjantaina), toinen puoli opponentteina
Ke 27.4.2016 keskustelu opiskelijoiden teksteistä, puolet ryhmäläisistä (lähetettynä edeltävän viikon perjantaina), toinen puoli opponentteina
Ke 4.5.2016 Kerta, jonka sisällöstä sovitaan yhdessä kurssin aluksi.
Pe 13.5.2016 klo 12–17 Pertti Koistisen jäähyväisluento ja juhlaseminaari Väinö Linna -sali, puhujina Olli Kangas (perustulo), Asko Suikkanen (aktiivinen työvoimapolitiikka), Anna-Kaisa Ikonen (Tampereen kaupungin näkökulma), ja Raija Julkunen (hoiva ja tasa-arvo). Opiskelijat kirjoittavat seminaarista 2 sivun luentopäiväkirjan ja palauttavat sen moodleen.
Vk 19 loppuun mennessä viimeisteltyjen asiantuntijatekstien lähettäminen moodleen ja toisten opiskelijoiden teksteistä keskusteleminen. Yhteinen kahvi tai kalja Telakalla Pertin seminaarin jälkeen?
Huomaa, että kurssi on matalan kynnyksen keskustelukurssi. Tarkoitus on pohtia yhdessä ajankohtaisia kysymyksiä tutkimusperustaisesti. Osallistujien ei tietenkään tarvitse "esiintyä asiantuntijoina" vaan harjoittelemme tutkimukseen perustuvaa argumentointia suullisesti (pienryhmissä) ja kirjallisesti.
This international course introduces students to research on youth transition to adulthood within a cross-country comparative setting. Each lecture looks at transitions from different perspectives and discusses youth transition to adulthood and its current changes in connection with wider socio-economic, political and cultural contexts.
There will be six three-hour lecture-meetings (18 h) and a full conference-seminar day (6 h) (altogether: 24 h). The lectures are both theoretical and interactive. The lectures will be video recorded and available on Moodle.
Teaching language is English.
Teachers of the course are:
Aurelíe Mary, The School of Social Sciences and Humanities
Eriikka Oinonen, The School of Social Sciences and Humanities, Unit of Pori
Ewa Krzaklewska, Jagiellonian University, Krakow, Poland
We wish that all students, both doing the course 'live' and on-line, will take part in the first lecture session in Tampere so that everyone could meet the teachers and fellow student,s and receive the information concerning the practicalities of the course.
If you are taking the on-line course, please inform Eriikka Oinonen via e-mail (eriikka.oinonen@uta.fi)!
Upon the completion of this course, the student understands how gender and sexuality shape different levels of global politics, from the mundane individual lives to the high politics within and between states. The student recognizes the multiple meanings of gender and sexuality, and understands how they are reproduced in different contexts from the local to the global and from the micro to the macro. The student will be familiar with literatures of feminist International Relations (IR), as well as the nexus and potential dialogue between IR and Gender Studies more generally.
The themes to be discussed during the lectures include:
Following the lectures, each of the themes will be discussed in a respective seminar with analytical excercises where students learn to examine and unpack the ways the theoretical conceptions unfold in the micro level. Here, different cultural and popular cultural artefacts, from films to literature to art are utilized as the basis of the discussion.
The course consists of lectures, 4 x 2 hours (8hrs) and seminars, 4 x 4 hrs (16hrs).
The completion of the course requires active participation in the lectures/seminars, and completing the required exercises on the Moodle platform.
Kurssilla käsitellään perheen vuorovaikutuksen tutkimuksen metodologiaa ja analysointitapoja. Se sisältää lyhyitä luentojaksoja aikaisemmasta tutkimuksesta ja keskeisistä tutkimussuuntauksista sekä niihin liittyviä artikkelitekstejä luettavaksi. Videoidun aineiston analysointia (joko annetun aineiston tai itse kerättävän aineiston) seminaarissa ja yksilötyöskentelynä. Kurssi sopii kaikille vuorovaikutuksen tutkimuksesta ja perhetematiikasta kiinnostuneille sekä sosiaalipsykologian maisteriopintoihin suuntautuville opiskelijoille. Kurssin suorittaminen edellyttää aktiivista osallistumista lähiopetukseen.
Kurssille otetaan enintään 20 opiskelijaa. Soveltuu erityisesti opiskelijoille, joilla on aikaisempaa tietoa kielenkäytön ja vuorovaikutuksen metodologiasta sekä sosiaalitieteistä. Ilmoittautuminen nettiopsun kautta viimeistään 29.2.
Kurssilla opiskelija tutkii ja havainnoi kaupunkia erilaisista osallisuuden ja eriarvoisuuden näkökulmista.
Kurssi alkaa 30.3. ja päättyy 18.5. Kurssilla kokoonnutaan keskiviikkoisin yleensä klo 10-14 (yhteensä 7 kertaa), viikolla 15 kokoontuminen poikkeuksellisesti torstaina (14.4). Kurssin työskentely koostuu luennoista, seminaarista sekä kurssimateriaaleihin perehtymisestä.
Kurssilla opiskelijat tekevät yksin tai pareittain harjoitustyön valitsemastaan aiheesta. Osallistujat esittelevät kurssin viimeisellä kerralla harjoitustyönsä muille kurssilaisille.
Intensiivikurssi 1.-25.4.2016 (24 h). Kokoontumiset kaksi kertaa viikossa: maanantaisin klo 12-16 ja perjantaisin klo 12-14.
Kurssilla perehdytään tasa-arvoon liittyviin peruskysymyksiin (mm. tasa-arvolainsäädäntö, tasa-arvotoimijat ja tasa-arvon työkalut) sekä tutustutaan muutamaan tasa-arvon erityiskysymykseen (mm. työelämä, seksuaalisuus ja sukupuolen moninaisuus). Kurssisuoritukseen sisältyvässä esseessä opiskelija laajentaa tietämystään perehtymällä yhteen tasa-arvon erityiskysymykseen.
Kurssi toteutetaan seminaariopetuksena, jossa keskeinen työskentelymuoto on lukemistojen pohjalta yhdessä tapahtuva keskustelu. Lisäksi kurssilla kokeillaan opiskelua toiminnallisiin menetelmiin perustuen ja kuullaan muutama asiantuntijaluento.
Kurssin hyväksytty suorittaminen edellyttää:
- Aktiivista osallistumista seminaarikokoontumisiin
- Lukemistojen lukemista ja niistä keskustelemaan valmistautumista
- Oppimispäiväkirjan kirjoittamista kokoontumisiin liittyen
- Lyhyen esseen kirjoittamista opiskelijan itse valitsemasta tasa-arvon erityiskysymyksestä
Oppimispäiväkirjan ja esseen palautuspäivät ovat kurssin päättymisen jälkeen (oppimispvk pe 29.4. ja essee su 15.5.).
Koska kyseessä on intensiivikurssi (kokoontumiset 2 x viikossa), opiskelijalta vaaditaan edellytyksiä nopearytmiseen työskentelyyn, mm. kahden artikkelin lukeminen muutaman päivän sisällä. Kaikki kurssin materiaalit ja tehtävät ovat opiskelijan saatavilla kurssin alkaessa 1.4.
Kurssille otetaan maksimissaan 25 opiskelijaa.
Kurssin sisältökuvaus seuraavan ohjelman osana:
Ke 9.3.2016 kurssin johdanto ja Sosiaalipolitiikan viesti: Satu Ojala
Opiskelijat valitsevat yhden kirjan ajankohtaisesta sosiaalipoliittisesta lukemistosta ja lukevat kirjasta etukäteen huolellisesti yhden itse valitsemansa tekstin tai luvun. Aloituskerralle kirjoitetaan lisäksi yhden kappaleen idea itse valitusta sosiaalipoliittisesta aiheesta, josta kurssin kuluessa valmistellaan lyhyt ja tiivis, kantaa ottava ja vaikuttava asiantuntijateksti. Em. kirja tulee valita siten, että se tukee valittuun aihealueeseen perehtymistä. Idea tulee muodostaa ohjenuorana: Mihin juuri nyt tarvittaisiin uudenlaista yhteiskuntapolitiikkaa? Mihin haluat ottaa kantaa? Mitä tulisi korjata? (Idean ei tarvitse olla ”valmis”, alustava riittää, ja kirjoittaa voi yksin, kaksin tai kolmin.)
Kerralla sovitaan kurssin kulusta, keskustellaan vaikuttavasta asiantuntijatekstistä tekstilajina, sekä eritellään etukäteen luetun tekstin vaikuttamisen keinoja.
Seuraavilla neljällä kerralla käsitellään opettajien ja tutkijoiden kirjoittaman Sosiaalipolitiikan lumo -kokoelman tekstit niin, että opiskelijat ovat kirjoittajille opponentteina ja voivat esittää haasteita tai vastaväittämiä keskusteluun. Jokainen lukee tekstit ja valmistelee niistä kysymyksiä. 3–4 opiskelijan ryhmät toimivat kuitenkin tekstikohtaisesti erityisinä opponentteina tiivistäen aluksi artikkelin sanoman sekä esittäen etukäteen valmisteltuja kysymyksiä kirjoittajalle. Tekstit löytyvät kurssimoodlesta ilmoittautumisen jälkeen.
Ke 16.3.2016 keskustelu teksteistä:
Anneli Anttonen: Sosiaalipolitiikasta ja sen kehityksestä
Olli Karsio: Voiton tavoittelua hyvinvointivaltiossa
Minna Zechner: Omaishoitosopimus, kahle vai houkutin?
Ke 23.3.2016 ei kokoontumista pääsiäisloman vuoksi, mutta edeltävän ja tämän viikon aikana opiskelijoiden tehtävänä on luonnostella 2. versio omasta teksti-ideastaan sekä keskustella omista teksteistä moodle-ryhmässä lukien ja kommentoiden toisten tekstejä
Ke 30.3.2016 keskustelu teksteistä:
Liina Sointu: Osallisuutta ja kontrollia julkisessa tilassa
Pertti Koistinen: Osattoman katse
Satu Ojala: Sanktioista on luovuttava
Ke 6.4.2016 keskustelu teksteistä:
Katja Repo: Lastenhoito, investoitu lapsi ja lapsen ääni
Karita Snellman & Pauliina Lehtonen: Työtön ja kouluttamaton syrjäytynyt – vai osaava ja aktiivinen nuori?
Ritva Nätkin: Onko maallamme malttia hyväksyä nuoret?
Ke 13.4.2016 keskustelu teksteistä:
Antti Halmetoja: Universalismi sosiaalipolitiikan ideaalina
Johanna Perkiö: Perustulo ja uusi hyvinvoinnin paradigma
Miia Toivo & Liisa Häikiö: Niukkuuden ajan sosiaalipolitiikka
Ke 20.4.2016 keskustelu opiskelijoiden teksteistä, puolet ryhmäläisistä (lähetettynä edeltävän viikon perjantaina), toinen puoli opponentteina
Ke 27.4.2016 keskustelu opiskelijoiden teksteistä, puolet ryhmäläisistä (lähetettynä edeltävän viikon perjantaina), toinen puoli opponentteina
Ke 4.5.2016 Kerta, jonka sisällöstä sovitaan yhdessä kurssin aluksi.
Pe 13.5.2016 klo 12–17 Pertti Koistisen jäähyväisluento ja juhlaseminaari Väinö Linna -sali, puhujina Olli Kangas (perustulo), Asko Suikkanen (aktiivinen työvoimapolitiikka), Anna-Kaisa Ikonen (Tampereen kaupungin näkökulma), ja Raija Julkunen (hoiva ja tasa-arvo). Opiskelijat kirjoittavat seminaarista 2 sivun luentopäiväkirjan ja palauttavat sen moodleen.
Vk 19 loppuun mennessä viimeisteltyjen asiantuntijatekstien lähettäminen moodleen ja toisten opiskelijoiden teksteistä keskusteleminen. Yhteinen kahvi tai kalja Telakalla Pertin seminaarin jälkeen?
Huomaa, että kurssi on matalan kynnyksen keskustelukurssi. Tarkoitus on pohtia yhdessä ajankohtaisia kysymyksiä tutkimusperustaisesti. Osallistujien ei tietenkään tarvitse "esiintyä asiantuntijoina" vaan harjoittelemme tutkimukseen perustuvaa argumentointia suullisesti (pienryhmissä) ja kirjallisesti.
Moniammatilliset johtamisopinnot on tarkoitettu logopedian, psykologian, sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön opiskelijoille sekä hoitotieteen, terveystieteen ja kasvatuetieteiden opiskelijoille (7 opiskelijaa/ oppiaine).
Ajalla 9.11.-15.12.2015
Huom! Työskentelyn jakautuminen eri toteutusmuotoihin on suuntaa-antavasti arvioitu.